Караїмська кенаса в Феодосії — одна з найдавніших караїмських кенас у світі, нині зруйнована.
Феодосійська кенаса | |
---|---|
![]() Вигляд кенаси у 1853 р. | |
45°01′10″ пн. ш. 35°23′27″ сх. д. / 45.01944444447222082° пн. ш. 35.39083333336110826° сх. д.Координати: 45°01′10″ пн. ш. 35°23′27″ сх. д. / 45.01944444447222082° пн. ш. 35.39083333336110826° сх. д. | |
Тип споруди | споруда і кенаса |
Розташування | Україна, Крим, Феодосія |
Початок будівництва | 850/909, 1292 |
Зруйновано | 1940-і |
Належність | караїмізм |
![]() ![]() Кенаса (Феодосія) (Україна) | |
|
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrRWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREVsT0RFbFJERWxPREVsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1ZCTkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPQzVmSlVRd0pUa3pKVVF3SlVJMUpVUXhKVGcxSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0xuQnVaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VFbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRamdsUkRBbFFrTWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3hKVVF4SlRneEpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbFFUUWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpndVh5VkVNQ1U1TXlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE5TVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Перша з двох відомих караїмських кенас у Феодосії, на Караїмській Слободі, була побудована в 850 або 909 році (за різними джерелами). Зараз від будови залишився тільки фундамент. Збереглася табличка що датує споруду кенаси 5052 роком від створення світу.
Друга кенаса була побудована в 1292 році, однак її будівля також не збереглася — зруйнована під час Другої світової війни. За даними Б. Я. Коккеная, уродженця Феодосії, в цій кенасі зберігалися рукописи починаючи з XIII століття. На думку Е. І. Лебедєвої, будівля була побудована в XIV столітті. У 1912 році зі спадщини А. М. Гелеловіча було виділено 1000 рублів золотом на утримання кенаси.
Опис
У пам'яті людей похилого віку зберігся опис будівлі. Щоб увійти до будівлі, потрібно було пройти через невелику хвіртку, потім повитий виноградом дворик і засклену веранду. На веранді уздовж стін були встановлені кам'яні лави, під якими знаходилися ніші-ящики для зберігання взуття. Кожен знав свою нішу, в ній знаходилися його повстяні капці, які слід було надягати, входячи в будівлю. Наприкінці веранди були двері, що ведуть всередину зали кенаси.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9UUWxSREFsUWpZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUmZKVVF3SlRreEpVUXdKVUl3SlVRd0pVSXhKVVF3SlVJd0pVUXdKVUk1TG1wd1p5OHhOekJ3ZUMwbFJEQWxPVEVsUkRBbFFqQWxSREFsUWpFbFJEQWxRakJmSlVRd0pUazBKVVF3SlVJMkpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVYeVZFTUNVNU1TVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Вхід в кенасу був на півночі, а вівтар — з півдня, адже караїми моляться звернувшись у бік Єрусалиму. Стеля і стіни були прикрашені п'яти- і шестикінечними зірками, різними геометричними фігурами та висловами з П'ятикнижжя Мойсея. Підлога була встелена килимами. Над задньою частиною будівлі знаходився балкон, який підтримувався двома колонами, з'єднаними дерев'яною аркою, обробленою різьбленням. Балкон був інкрустований перламутром і зверху мав решітки.
Перед гехалом (вівтарем) було встановлено три аналої (кафедри караїмського священника). За лівим аналоєм газзан здійснював обряд вінчання, служив панахиду за померлими, молився на різні потреби. На правому аналої зберігалися сувої Тори, які зазвичай зберігалися в маленькій кімнатці за вівтарем. Основним був центральний аналой, перед яким священнослужитель проводив щоденні служби, а також розбирав сімейні проблеми: газзан у караїмів вважався чимось на зразок третейського судді, а гахам і Духовне правління вважалися верховним судом.
Служителі кенаси
- Товія Сімович Леві-Бабович — газзан з 1897 по 1911 роки
- служив старшим газзаном і вчителем з 1912 по 1916 роки
- служив старшим газзаном з 1920 по 1922 роки
- Борис Маркович Таймазов — габбай (1917 р.)
Література
- Шайтан И. А. О судьбах караимских кенас в Крыму. // Мещанская газета. — 1994. — № 22, 26 марта. — С. 8
- В. И. Кефели, Э. И. Лебедева. Караимы — древний народ Крыма — Симферополь, 2003 г., 136 стр.
- Kenassa in Theodosia (Crimea) // Album «Complex of Karaite kenassas in Eupatoria and other kenassas around the world»/ ed. by Victor Mireyev — Simferopol, 2006 — C. 36
Примітки
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Karayimska kenasa v Feodosiyi odna z najdavnishih karayimskih kenas u sviti nini zrujnovana Feodosijska kenasaViglyad kenasi u 1853 r 45 01 10 pn sh 35 23 27 sh d 45 01944444447222082 pn sh 35 39083333336110826 sh d 45 01944444447222082 35 39083333336110826 Koordinati 45 01 10 pn sh 35 23 27 sh d 45 01944444447222082 pn sh 35 39083333336110826 sh d 45 01944444447222082 35 39083333336110826Tip sporudisporuda i kenasaRoztashuvannyaUkrayina Krim FeodosiyaPochatok budivnictva850 909 1292Zrujnovano1940 iNalezhnistkarayimizmKenasa Feodosiya Ukrayina Kenasa Feodosiya Ukrayina Kenasa u Vikishovishi Cya stattya ye chastinoyu seriyi statej pro narod Karayimi Gromadi V Ukrayini Karayimizm Gaham Gazzan Kenasa Mova Galickij dialekt Trakajskij dialekt Alfavit Miscya Chufut Kale Cvintar u Sevastopoli Suspilstvo Narodne vbrannya Presa Navchalni zakladi Prapor karayimiv Duhovne pravlinnya Prizvisha Diyachi Bogoslovi Pismenniki Cej shablon pereglyanutiobgovoritiredaguvati Persha z dvoh vidomih karayimskih kenas u Feodosiyi na Karayimskij Slobodi bula pobudovana v 850 abo 909 roci za riznimi dzherelami Zaraz vid budovi zalishivsya tilki fundament Zbereglasya tablichka sho datuye sporudu kenasi 5052 rokom vid stvorennya svitu Druga kenasa bula pobudovana v 1292 roci odnak yiyi budivlya takozh ne zbereglasya zrujnovana pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Za danimi B Ya Kokkenaya urodzhencya Feodosiyi v cij kenasi zberigalisya rukopisi pochinayuchi z XIII stolittya Na dumku E I Lebedyevoyi budivlya bula pobudovana v XIV stolitti U 1912 roci zi spadshini A M Gelelovicha bulo vidileno 1000 rubliv zolotom na utrimannya kenasi OpisU pam yati lyudej pohilogo viku zberigsya opis budivli Shob uvijti do budivli potribno bulo projti cherez neveliku hvirtku potim povitij vinogradom dvorik i zasklenu verandu Na verandi uzdovzh stin buli vstanovleni kam yani lavi pid yakimi znahodilisya nishi yashiki dlya zberigannya vzuttya Kozhen znav svoyu nishu v nij znahodilisya jogo povstyani kapci yaki slid bulo nadyagati vhodyachi v budivlyu Naprikinci verandi buli dveri sho vedut vseredinu zali kenasi Gazzan Babadzhan Babaj Vhid v kenasu buv na pivnochi a vivtar z pivdnya adzhe karayimi molyatsya zvernuvshis u bik Yerusalimu Stelya i stini buli prikrasheni p yati i shestikinechnimi zirkami riznimi geometrichnimi figurami ta vislovami z P yatiknizhzhya Mojseya Pidloga bula vstelena kilimami Nad zadnoyu chastinoyu budivli znahodivsya balkon yakij pidtrimuvavsya dvoma kolonami z yednanimi derev yanoyu arkoyu obroblenoyu rizblennyam Balkon buv inkrustovanij perlamutrom i zverhu mav reshitki Pered gehalom vivtarem bulo vstanovleno tri analoyi kafedri karayimskogo svyashennika Za livim analoyem gazzan zdijsnyuvav obryad vinchannya sluzhiv panahidu za pomerlimi molivsya na rizni potrebi Na pravomu analoyi zberigalisya suvoyi Tori yaki zazvichaj zberigalisya v malenkij kimnatci za vivtarem Osnovnim buv centralnij analoj pered yakim svyashennosluzhitel provodiv shodenni sluzhbi a takozh rozbirav simejni problemi gazzan u karayimiv vvazhavsya chimos na zrazok tretejskogo suddi a gaham i Duhovne pravlinnya vvazhalisya verhovnim sudom Sluzhiteli kenasiToviya Simovich Levi Babovich gazzan z 1897 po 1911 roki sluzhiv starshim gazzanom i vchitelem z 1912 po 1916 roki sluzhiv starshim gazzanom z 1920 po 1922 roki Boris Markovich Tajmazov gabbaj 1917 r LiteraturaShajtan I A O sudbah karaimskih kenas v Krymu Meshanskaya gazeta 1994 22 26 marta S 8 V I Kefeli E I Lebedeva Karaimy drevnij narod Kryma Simferopol 2003 g 136 str ISBN 966 7348 02 4 Kenassa in Theodosia Crimea Album Complex of Karaite kenassas in Eupatoria and other kenassas around the world ed by Victor Mireyev Simferopol 2006 C 36Primitki