Тіра (дав.-гр. Τύρας) — давньогрецьке місто, розташоване на правому березі Дністровського лиману на території сучасного м. Білгорода-Дністровського Одеської області.
Тіра грец. Τύρας | |
---|---|
![]() | |
46°12′03″ пн. ш. 30°21′02″ сх. д. / 46.201111110027774487° пн. ш. 30.350555560027778768° сх. д.Координати: 46°12′03″ пн. ш. 30°21′02″ сх. д. / 46.201111110027774487° пн. ш. 30.350555560027778768° сх. д. | |
Країна | ![]() |
Розташування | Білгород-Дністровський |
Тип | населений пункт археологічна пам'ятка і поліс[2] |
Дата заснування | 600 до н. е. |
![]() Тіра Тіра (Україна) | |
|
Назва
Назва походить, імовірно, від назви річки Тира (Тирас). Назви міста часто мінялися в історії. Вперше місто відоме під назвою Офіусса. Пізніше як Тира, Альба, Білгород, Аккерман.
Історія
Збереженість
Унаслідок зведення спочатку середньовічного міста та фортеці, а потім і сучасного, значна частина античного міста була знищена, забудованим виявився і некрополь Тіри. Частина міста була зруйнована водами Дністровського лиману. Збереглося 11—12 га території за межами середньовічної фортеці, де знайдені культурні нашарування античної доби. Розкопані залишки житлових кварталів IV ст. до н. е. — IV ст. н. е. й оборонних споруд кінця IV ст. до н. е. — середини ІІІ ст. н. е. Найранішими об'єктами можуть вважатися деякі підвальні приміщення, які були споруджені в самому кінці V — на початку IV ст. до н. е. і пізніше були перебудовані.
Особливе зацікавлення через добру збереженність викликає комплекс римської цитаделі, площа якої складає не менше ніж 2,5 га, а час появи — ІІ ст. н. е. Від цитаделі збереглося декілька стін і башт, а також однокамерна будівля вексиляції I Італійського легіону. Пізніше на залишках цих споруд виникає житлова забудова післяготського часу. Від некрополя Тіри до наших днів зберігся тільки кам'яний склеп римського часу, що отримав назву «Скіфська могила» та знаходився під п'ятиметровим курганом. Внутрішня поверхня стін склепу покрита хвилеподібними та спіральними рельєфними візерунками.
Ранній етап
Місто було засноване вихідцями з Мілета, ймовірно, наприкінці VI — на початку V ст. до н. е., точна дата поки що не встановлена. Освоєння району колонізації відбувалося інакше, ніж в Ніконії або Ольвії: в архаїчний час сільські поселення навколо Тіри були відсутні. У зв'язку з цим є підстави реконструювати просторове розташування сільськогосподарських угідь Тіри для кінця VI—V ст. до н. е. у вигляді системи наділів у безпосередній близькості від .
На ранньому етапі кількість мешканців не перевищувала 2,5 тис. осіб. Проте, судячи зі знахідок керамічного посуду, торгівля велася з Іонією, Хіосом, Істрією, Аттикою. Місто досягає певного розквіту. Зберігся напис, що містив список грошових внесків членів Афінського морського союзу в 425—424 рр. до н. е. У ньому були відновлені назви Тіри й Ніконія, які платили фороси у розмірі двох талантів і трьох тисяч драхм (1/2 таланту) відповідно. Цей напис дає можливість вважати ці два міста Нижнього Подністров'я членами Афінського союзу та засвідчує, що вже на останню чверть V ст. до н. е. Тіра була значнішою за Ніконій, про що свідчить розмір фороса.
Оборонні споруди
Імовірно, до кінця V — початку IV ст. до н. е. належать споруди оборонних стін міста. За час існування оборонна система не раз зазнавала руйнувань і її знову відбудовували. Можна виділити три різночасові частини оборонного комплексу, взаємне відношення яких майже не можливо з'ясувати і поки не можна остаточно зрозуміти.
Перша частина (північна) включає оборонні стіни і круглу башту, яка стояла окремо. Вона була могутньою спорудою (діаметр башти — 11 м), складеною з масивних, добре оброблених прямокутних плит і блоків, прикрашених рустом. Друга частина оборонних споруд виникла пізніше, скоріше за все, вже після походу Зопіріона, коли перша частина системи зазнала руйнувань. Вона представлена двома куртинами. Третя частина системи оборонних споруд розташовується на південь від перших двох частин. Вона складалася з кількох куртин: тієї, що зв'язувала круглу башту з північно-західною частиною, південної куртини, що сполучала її з п'ятикутною баштою, та куртини, розташованої на південь від неї. Ця частина оборонної системи була побудована в пізньоелліністичний, а можливо, й у римський час. Південна куртина і п'ятикутна башта споруджені в іншій манері, ніж північна і північно-західна частини оборонного комплексу, що може вказувати на значний часовий розрив у їх спорудженні. Вони складаються з дуже великих плит і блоків. В цьому відношенні південна частина оборонного комплексу Тіри унікальна для Північного Причорномор'я. Житлові споруди Тіри доримської доби належать до безордерної групи. Площа будинків, що реконструюється, становить 150—330 м², вони мали підвальні та наземні поверхи. Тірські будинки мають деяку конструктивну схожість з житловими комплексами Ольвії.
Період економічного зростання
Економічне зростання Тіри припадає на IV — середину III ст. до н. е. У цей час вона набуває вигляду, що був типовим для давньогрецького міста. Площа міста досягає 6—12 га (з урахуванням імовірних розмірів затопленої частини), а вірогідна кількість населення становить 2—4 тис. Знахідки архітектурних деталей, хоча й нечисленні, свідчать про наявність ордерних споруд. Відомі також залишки статуарної мармурової скульптури. Сільські поселення виникають на західному березі правого рукава Тирасу.
Основою економіки залишається сільське господарство. У Тірі й на її поселеннях були знайдені зерна проса, ячменю, голозерної м'якої і карликової пшениці, а також одно- і двозернянки. Мабуть, існували виноградарство та виноробство. Побічно про це свідчать зображення виноградного грона на монетах Тіри цього періоду, а також знахідки декількох тарапанів, які використовували під час виробництва вина, здебільшого в домашніх умовах. Існувало розвинене тваринництво, для якого характерним було переважання дрібної рогатої худоби. Певну роль відігравали промисли, перед усім, рибальство.
Значно розширюються торговельні зв'язки міста з середземноморськими і причорноморськими центрами — Фасосом, Родосом, Аттикою, Кизиком, Сінопою, Гераклеєю, Томісом, Каллатісом, Ольвією, Херсонесом, Босфором, Александрією Єгипетською. У другій чверті IV ст. до н. е. місто починає карбувати власну монету із зображенням на аверсі голів Геракла, річкового божества Тираса, Деметри. На реверсі — бик або голова коня. Пізніше з'являються й інші зображення — Олександра, Афіни, Аполлона, Тіхе, Діоніса та ін. Чималу роль у процвітанні Тіри зіграли контакти із фракійськими та скіфськими племенами. На гетських поселеннях Нижнього Подністров'я й у скіфських курганах Дністро-Дунайського межиріччя знайдено багато предметів грецького походження, які потрапляли до варварів, насамперед з Тіри.
У IV ст. до н. е. не виключено входження Нижнього Подністров'я до могутнього скіфського державного утворення на чолі з царем Атеєм. Невідомо, наскільки події останньої третини IV ст. до н. е., пов'язані з походом Зопіріона, зачепили Тіру. Проте саме в цей час оборонна система занепадає та відбувається перебудова житлових кварталів міста, що могло бути результатом військового руйнування. До середини III ст. до н. е. сільські поселення хори Тіри припиняють своє існування, ймовірно, внаслідок нашестя галатів. На деяких із поселень виявлені сліди пожежі. Тіра, як і інші античні поліси Причорномор'я, вступає у смугу затяжної кризи. Сільськогосподарська територія звужується до розмірів найближчої до міста округи. Є підстави припускати, що з кінця II ст. до н. е. Тіра була залежною від Понтійської держави Мітрідата VI Євпатора, а до 70 р. до н. е. вона вийшла з числа його союзників. В середині І ст. до н. е. Тіра, як і Ольвія, зазнала нашестя гетських племен під проводом Буребісти. Дослідження останніх років виявили тут шар пожежі, чітко датований монетними знахідками серединою І ст. до н. е. На якийсь час поліс припинив своє існування.
Римський період
Однак уже в І ст. н. е. Тіра була достатньо розвиненим містом. Протягом римського часу Тіра залишалася найбільшим античним центром Нижнього Подністров'я. Близько 47 р. н. е. починається випуск власної монети, який набуває більш-менш регулярного характеру вже за імператора Веспасіана (69—79 рр.). Це свідчить про відновлення функціонування власне тірських державних структур, принаймні, від середини І ст. н. е. У першій половині І ст. н. е. починають відігравати істотну роль торговельні зв'язки з дружнім Римові тракійським Одрісським царством. Водночас з цим дедалі більше посилюється вплив Риму, який між 44—46 рр. н. е. на місці Одрісської держави організовує провінцію Тракію, а землі біля Дунаю та Добруджі передає створеній раніше провінції Мезія. За декілька десятиріч до того під владою Риму опинилися античні міста Західного Причорномор'я.
У 56—57 рр. під час намісництва на Нижньому Дунаї легата Мезії Плавція Сільвана в Тірі вводиться нове літочислення. Цю подію багато дослідників пов'язують із включенням Тіри до складу римської провінції Мезії. Добровільне підкорення Тіри Риму було спричинене необхідністю захисту від варварів. Є й інша точка зору — введення в Тірі нової ери було пов'язане з наданням місту Римською імперією права автономії. Що б там не було, перший датований напис з Тіри, який свідчить про присутність римського гарнізону, відноситься до 116—117 рр.; це напис, поставлений центуріоном V Македонського легіону. Окрім частин цього легіону в Тірі до складу вексиляції входили в різний час підрозділи I Італійського і XI Клавдієва легіонів. Про склад гарнізону свідчать і численні клейма на черепиці. Разом з основними легіонами до складу римського гарнізону входили й допоміжні загони. На чолі гарнізону стояв командир у чині центуріона. Крім того, відомо, що в гарнізоні були писар, фельдшер або санітар, вершник, прапороносець. Гарнізон розміщувався всередині цитаделі. Окрім сухопутних підрозділів в Тірі була стоянка Мезійської ескадри римського флоту. Про це свідчать: прокреслене на цеглині зображення військового корабля; напис на вівтарі на честь Мітри, поставлений воїном, що служив на кораблі; пошкоджений напис зі згадкою про легкі військові судна — лібурни, а також про моряків та воїнів, які служили, — класіаріїв. Римська влада, прагнучи зміцнити своє панівне становище в регіоні, здійснює ряд заходів для захисту провінцій від варварів, що рухалися зі сходу. За Траяна з'являється укріплений пункт римських військ у с. Орловка в Одеській області.
Точна дата виводу римських військ із Тіри невідома. Найвідоміше, це відбулося у третій чверті ІІІ ст. н. е. Саме до цього часу належать сліди згарищ на городищі, які пов'язуються з однією з готських навал. А в 271 р. римські війська були взагалі виведені з Дакії. Після правління Олександра Севера Тіра припиняє карбування своїх монет. У зв'язку з цим деякі дослідники відносили готський розгром Тіри саме до цього часу. Згодом було встановлено, що місто, хоч і припинило випуск монет, але продовжувало надкарбовувати більш ранні випуски і користувалося власне римськими монетами. Все це було б неможливо, якби місто було зруйновано. Підтвердженням безперервного існування міста до третьої чверті ІІІ ст. н. е. може бути той факт, що в Тірі були знайдені монети всіх імператорів періоду 238–270 рр., а потім йде перерва в монетних надходженнях аж до правління Діоклетіана (284–305 рр.). Згідно з цим, було зроблено цілком слушне припущення, що Тіра була зруйнована під час масового походу причорноморських племен 269–270 рр. і знову відбудована за часів Діоклетіана.
На відміну від Ольвії, Тіра в перші століття нашої ери не зменшується у розмірах. Найвищого розквіту місто досягає під час розміщення тут римського гарнізону. Збільшується територія міста в південному та, можливо, західному напрямках, ведеться активне будівництво. У зв'язку з входженням Тіри до складу римської провінції Нижня Мезія частина системи оборонних споруд (кругла і п'ятикутна башти, північна і південна куртини) була перебудована на цитадель, де розміщувався римський гарнізон. Вхід до цитаделі знаходився на західному боці, де зберігся поріг з виїмками для кріплення хвіртки. У північно-західній частині цитаделі була будівля вексиляції, стіни якої були складені з масивних, поставлених на ребро прямокутних плит. Навкруги цієї будівлі існували незабудований замощений простір, де було знайдено безліч уламків мармурових плит із латинськими написами, та дві перпендикулярно розташовані вулиці. На захід від будівлі вексиляції були виявлені залишки двоколонного портика, що погано збереглися.
Житлові будинки римського часу були відкриті на північ від цитаделі, де вони перекривали споруди періоду еллінізму, частково використовуючи їхні стіни як фундаменти і повторюючи їхню конфігурацію. Вони є безордерними будівлями, техніка споруди яких типова для будинків римського часу. Цілком імовірно, що в Тірі були й будинки ордерного типу, про що свідчать численні знахідки капітелей тосканського ордера та баз колон. Дворики мостилися кам'яними плитами з підсипкою керамічного бою. Східний будинок мав не тільки житлові, а й господарсько-виробничі приміщення, що розташовувалися в його південній частині. В одному з них знаходився круглий кам'яний чан, на південь від цього приміщення були відкриті дві домниці для виплавки заліза. Поряд із ними була знайдена велика кількість шлаків, вугілля, шматки заліза та уламки залізних виробів. У цьому ж будинку була і піч для випалення кераміки. Будинок мав два будівельні періоди і був зруйнований внаслідок пожежі першої половини ІІІ ст. н. е. У шарі пожежі були знайдені монети Гети та Каракалли. Крім того, у приміщеннях було виявлено два скарби. Один із них складався з 31 римського денарія, 149 тірських мідних монет, одного ольвійського тетрасарія часу Септімія Севера, золотого персня із зображенням Гермеса на щитку і золотого кільця у вигляді змії. Інший скарб складався з 5 денаріїв і 52 тірських монет, найпізніші з яких були викарбувані за Каракалли. Аналогічним за манерою спорудження був будинок, розташований на захід від I Поперечної вулиці, який так само був зруйнований під час пожежі першої половини ІІІ ст. н. е. Тут також були виявлені житлові та виробничі приміщення з печами, одна з яких була пов'язана з ювелірним виробництвом. В одному з житлових приміщень був споруджений вівтар, біля якого були знайдені три скульптури з мармуру: герма Діоніса, фігурка воїна зі щитом, рельєф із зображенням сидячих мойр, а також уламки ритуальних посудин. Імовірно, це приміщення було домашнім святилищем.
Перші століття нашої ери характеризуються певною варваризацією культури населення, про що свідчить, зокрема, кількісне збільшення гетської кераміки в шарах міста. Це цілком закономірно, якщо враховувати, що найближче варварське оточення, за свідченнями Плінія та Птолемея, складалося з гетів та сарматів, а власне варваризація античного суспільства на краях ойкумени була загальною тенденцією того часу. Проте й у перші століття нашої ери Тіра продовжувала залишатися античним центром, хоча населення міста в римський період його історії було більш строкатим, аніж раніше. Окрім греків у місті мешкали, без сумніву, представники варварських племен, що мешкали в регіоні: траків, пізніх скіфів, а також якась частина представників римських провінцій.
Навколо Тіри в перші століття нашої ери по берегах Дністровського та сусіднього з ним Будацького лиманів знову виникають поселення й окремі садиби, що складали її сільськогосподарську округу. Матеріали, виявлені у цих поселеннях і садибах, не виходять за межі середини ІІІ ст. н. е. і свідчать, що не пережили готську навалу.
Життя ж на залишках міста продовжувалося і після цього – у IV ст. н. е., а за останніми даними, можливо, може йтися і про дещо пізніший час. Підтвердженням цього може бути частково розкрита в останні роки споруда з апсидою, яка розташовувалася поблизу круглої башти і могла бути збудована тільки після припинення існування останньої.
Монети
Див. також
Примітки
- GeoNames — 2005.
- An Inventory of Archaic and Classical Poleis: An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation / M. H. Hansen — 2004.
Література
- Сон Н. О. Тіра // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 97. — .
- Енциклопедичне видання у 6-ти томах «Україна: хронологія розвитку», видавництво «Кріон»
- Булатович С. А. До історії культів античної Тіри // Записки історичного факультету Одеського національного університету ім. І. І. Мечникова. — Одеса, 2001. — Вип. 11. — С. 178—181.
- Каришковський П. Й. Древний город Тира. — Киев: Наукова думка, 1985. — 159 с (В соавторстве с И. Б. Клейманом)
- Археологічні знахідки з Тири.
- Монети Тири та Ольвії
Посилання
- Тіра // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Тіра // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2004. — Т. 6 : Т — Я. — 768 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Tira znachennya Tira dav gr Tyras davnogrecke misto roztashovane na pravomu berezi Dnistrovskogo limanu na teritoriyi suchasnogo m Bilgoroda Dnistrovskogo Odeskoyi oblasti Tira grec Tyras46 12 03 pn sh 30 21 02 sh d 46 201111110027774487 pn sh 30 350555560027778768 sh d 46 201111110027774487 30 350555560027778768 Koordinati 46 12 03 pn sh 30 21 02 sh d 46 201111110027774487 pn sh 30 350555560027778768 sh d 46 201111110027774487 30 350555560027778768Krayina Ukrayina 1 Roztashuvannya Bilgorod DnistrovskijTip naselenij punkt arheologichna pam yatka i polis 2 Data zasnuvannya 600 do n e TiraTira Ukrayina Mediafajli u VikishovishiNazvaNazva pohodit imovirno vid nazvi richki Tira Tiras Nazvi mista chasto minyalisya v istoriyi Vpershe misto vidome pid nazvoyu Ofiussa Piznishe yak Tira Alba Bilgorod Akkerman IstoriyaZberezhenist Unaslidok zvedennya spochatku serednovichnogo mista ta forteci a potim i suchasnogo znachna chastina antichnogo mista bula znishena zabudovanim viyavivsya i nekropol Tiri Chastina mista bula zrujnovana vodami Dnistrovskogo limanu Zbereglosya 11 12 ga teritoriyi za mezhami serednovichnoyi forteci de znajdeni kulturni nasharuvannya antichnoyi dobi Rozkopani zalishki zhitlovih kvartaliv IV st do n e IV st n e j oboronnih sporud kincya IV st do n e seredini III st n e Najranishimi ob yektami mozhut vvazhatisya deyaki pidvalni primishennya yaki buli sporudzheni v samomu kinci V na pochatku IV st do n e i piznishe buli perebudovani Osoblive zacikavlennya cherez dobru zberezhennist viklikaye kompleks rimskoyi citadeli plosha yakoyi skladaye ne menshe nizh 2 5 ga a chas poyavi II st n e Vid citadeli zbereglosya dekilka stin i basht a takozh odnokamerna budivlya veksilyaciyi I Italijskogo legionu Piznishe na zalishkah cih sporud vinikaye zhitlova zabudova pislyagotskogo chasu Vid nekropolya Tiri do nashih dniv zberigsya tilki kam yanij sklep rimskogo chasu sho otrimav nazvu Skifska mogila ta znahodivsya pid p yatimetrovim kurganom Vnutrishnya poverhnya stin sklepu pokrita hvilepodibnimi ta spiralnimi relyefnimi vizerunkami Rannij etap Misto bulo zasnovane vihidcyami z Mileta jmovirno naprikinci VI na pochatku V st do n e tochna data poki sho ne vstanovlena Osvoyennya rajonu kolonizaciyi vidbuvalosya inakshe nizh v Nikoniyi abo Olviyi v arhayichnij chas silski poselennya navkolo Tiri buli vidsutni U zv yazku z cim ye pidstavi rekonstruyuvati prostorove roztashuvannya silskogospodarskih ugid Tiri dlya kincya VI V st do n e u viglyadi sistemi nadiliv u bezposerednij blizkosti vid Na rannomu etapi kilkist meshkanciv ne perevishuvala 2 5 tis osib Prote sudyachi zi znahidok keramichnogo posudu torgivlya velasya z Ioniyeyu Hiosom Istriyeyu Attikoyu Misto dosyagaye pevnogo rozkvitu Zberigsya napis sho mistiv spisok groshovih vneskiv chleniv Afinskogo morskogo soyuzu v 425 424 rr do n e U nomu buli vidnovleni nazvi Tiri j Nikoniya yaki platili forosi u rozmiri dvoh talantiv i troh tisyach drahm 1 2 talantu vidpovidno Cej napis daye mozhlivist vvazhati ci dva mista Nizhnogo Podnistrov ya chlenami Afinskogo soyuzu ta zasvidchuye sho vzhe na ostannyu chvert V st do n e Tira bula znachnishoyu za Nikonij pro sho svidchit rozmir forosa Oboronni sporudi Imovirno do kincya V pochatku IV st do n e nalezhat sporudi oboronnih stin mista Za chas isnuvannya oboronna sistema ne raz zaznavala rujnuvan i yiyi znovu vidbudovuvali Mozhna vidiliti tri riznochasovi chastini oboronnogo kompleksu vzayemne vidnoshennya yakih majzhe ne mozhlivo z yasuvati i poki ne mozhna ostatochno zrozumiti Persha chastina pivnichna vklyuchaye oboronni stini i kruglu bashtu yaka stoyala okremo Vona bula mogutnoyu sporudoyu diametr bashti 11 m skladenoyu z masivnih dobre obroblenih pryamokutnih plit i blokiv prikrashenih rustom Druga chastina oboronnih sporud vinikla piznishe skorishe za vse vzhe pislya pohodu Zopiriona koli persha chastina sistemi zaznala rujnuvan Vona predstavlena dvoma kurtinami Tretya chastina sistemi oboronnih sporud roztashovuyetsya na pivden vid pershih dvoh chastin Vona skladalasya z kilkoh kurtin tiyeyi sho zv yazuvala kruglu bashtu z pivnichno zahidnoyu chastinoyu pivdennoyi kurtini sho spoluchala yiyi z p yatikutnoyu bashtoyu ta kurtini roztashovanoyi na pivden vid neyi Cya chastina oboronnoyi sistemi bula pobudovana v piznoellinistichnij a mozhlivo j u rimskij chas Pivdenna kurtina i p yatikutna bashta sporudzheni v inshij maneri nizh pivnichna i pivnichno zahidna chastini oboronnogo kompleksu sho mozhe vkazuvati na znachnij chasovij rozriv u yih sporudzhenni Voni skladayutsya z duzhe velikih plit i blokiv V comu vidnoshenni pivdenna chastina oboronnogo kompleksu Tiri unikalna dlya Pivnichnogo Prichornomor ya Zhitlovi sporudi Tiri dorimskoyi dobi nalezhat do bezordernoyi grupi Plosha budinkiv sho rekonstruyuyetsya stanovit 150 330 m voni mali pidvalni ta nazemni poverhi Tirski budinki mayut deyaku konstruktivnu shozhist z zhitlovimi kompleksami Olviyi Period ekonomichnogo zrostannya Ekonomichne zrostannya Tiri pripadaye na IV seredinu III st do n e U cej chas vona nabuvaye viglyadu sho buv tipovim dlya davnogreckogo mista Plosha mista dosyagaye 6 12 ga z urahuvannyam imovirnih rozmiriv zatoplenoyi chastini a virogidna kilkist naselennya stanovit 2 4 tis Znahidki arhitekturnih detalej hocha j nechislenni svidchat pro nayavnist ordernih sporud Vidomi takozh zalishki statuarnoyi marmurovoyi skulpturi Silski poselennya vinikayut na zahidnomu berezi pravogo rukava Tirasu Osnovoyu ekonomiki zalishayetsya silske gospodarstvo U Tiri j na yiyi poselennyah buli znajdeni zerna prosa yachmenyu golozernoyi m yakoyi i karlikovoyi pshenici a takozh odno i dvozernyanki Mabut isnuvali vinogradarstvo ta vinorobstvo Pobichno pro ce svidchat zobrazhennya vinogradnogo grona na monetah Tiri cogo periodu a takozh znahidki dekilkoh tarapaniv yaki vikoristovuvali pid chas virobnictva vina zdebilshogo v domashnih umovah Isnuvalo rozvinene tvarinnictvo dlya yakogo harakternim bulo perevazhannya dribnoyi rogatoyi hudobi Pevnu rol vidigravali promisli pered usim ribalstvo Znachno rozshiryuyutsya torgovelni zv yazki mista z seredzemnomorskimi i prichornomorskimi centrami Fasosom Rodosom Attikoyu Kizikom Sinopoyu Gerakleyeyu Tomisom Kallatisom Olviyeyu Hersonesom Bosforom Aleksandriyeyu Yegipetskoyu U drugij chverti IV st do n e misto pochinaye karbuvati vlasnu monetu iz zobrazhennyam na aversi goliv Gerakla richkovogo bozhestva Tirasa Demetri Na reversi bik abo golova konya Piznishe z yavlyayutsya j inshi zobrazhennya Oleksandra Afini Apollona Tihe Dionisa ta in Chimalu rol u procvitanni Tiri zigrali kontakti iz frakijskimi ta skifskimi plemenami Na getskih poselennyah Nizhnogo Podnistrov ya j u skifskih kurganah Dnistro Dunajskogo mezhirichchya znajdeno bagato predmetiv greckogo pohodzhennya yaki potraplyali do varvariv nasampered z Tiri U IV st do n e ne viklyucheno vhodzhennya Nizhnogo Podnistrov ya do mogutnogo skifskogo derzhavnogo utvorennya na choli z carem Ateyem Nevidomo naskilki podiyi ostannoyi tretini IV st do n e pov yazani z pohodom Zopiriona zachepili Tiru Prote same v cej chas oboronna sistema zanepadaye ta vidbuvayetsya perebudova zhitlovih kvartaliv mista sho moglo buti rezultatom vijskovogo rujnuvannya Do seredini III st do n e silski poselennya hori Tiri pripinyayut svoye isnuvannya jmovirno vnaslidok nashestya galativ Na deyakih iz poselen viyavleni slidi pozhezhi Tira yak i inshi antichni polisi Prichornomor ya vstupaye u smugu zatyazhnoyi krizi Silskogospodarska teritoriya zvuzhuyetsya do rozmiriv najblizhchoyi do mista okrugi Ye pidstavi pripuskati sho z kincya II st do n e Tira bula zalezhnoyu vid Pontijskoyi derzhavi Mitridata VI Yevpatora a do 70 r do n e vona vijshla z chisla jogo soyuznikiv V seredini I st do n e Tira yak i Olviya zaznala nashestya getskih plemen pid provodom Burebisti Doslidzhennya ostannih rokiv viyavili tut shar pozhezhi chitko datovanij monetnimi znahidkami seredinoyu I st do n e Na yakijs chas polis pripiniv svoye isnuvannya Rimskij periodOdnak uzhe v I st n e Tira bula dostatno rozvinenim mistom Protyagom rimskogo chasu Tira zalishalasya najbilshim antichnim centrom Nizhnogo Podnistrov ya Blizko 47 r n e pochinayetsya vipusk vlasnoyi moneti yakij nabuvaye bilsh mensh regulyarnogo harakteru vzhe za imperatora Vespasiana 69 79 rr Ce svidchit pro vidnovlennya funkcionuvannya vlasne tirskih derzhavnih struktur prinajmni vid seredini I st n e U pershij polovini I st n e pochinayut vidigravati istotnu rol torgovelni zv yazki z druzhnim Rimovi trakijskim Odrisskim carstvom Vodnochas z cim dedali bilshe posilyuyetsya vpliv Rimu yakij mizh 44 46 rr n e na misci Odrisskoyi derzhavi organizovuye provinciyu Trakiyu a zemli bilya Dunayu ta Dobrudzhi peredaye stvorenij ranishe provinciyi Meziya Za dekilka desyatirich do togo pid vladoyu Rimu opinilisya antichni mista Zahidnogo Prichornomor ya U 56 57 rr pid chas namisnictva na Nizhnomu Dunayi legata Meziyi Plavciya Silvana v Tiri vvoditsya nove litochislennya Cyu podiyu bagato doslidnikiv pov yazuyut iz vklyuchennyam Tiri do skladu rimskoyi provinciyi Meziyi Dobrovilne pidkorennya Tiri Rimu bulo sprichinene neobhidnistyu zahistu vid varvariv Ye j insha tochka zoru vvedennya v Tiri novoyi eri bulo pov yazane z nadannyam mistu Rimskoyu imperiyeyu prava avtonomiyi Sho b tam ne bulo pershij datovanij napis z Tiri yakij svidchit pro prisutnist rimskogo garnizonu vidnositsya do 116 117 rr ce napis postavlenij centurionom V Makedonskogo legionu Okrim chastin cogo legionu v Tiri do skladu veksilyaciyi vhodili v riznij chas pidrozdili I Italijskogo i XI Klavdiyeva legioniv Pro sklad garnizonu svidchat i chislenni klejma na cherepici Razom z osnovnimi legionami do skladu rimskogo garnizonu vhodili j dopomizhni zagoni Na choli garnizonu stoyav komandir u chini centuriona Krim togo vidomo sho v garnizoni buli pisar feldsher abo sanitar vershnik praporonosec Garnizon rozmishuvavsya vseredini citadeli Okrim suhoputnih pidrozdiliv v Tiri bula stoyanka Mezijskoyi eskadri rimskogo flotu Pro ce svidchat prokreslene na ceglini zobrazhennya vijskovogo korablya napis na vivtari na chest Mitri postavlenij voyinom sho sluzhiv na korabli poshkodzhenij napis zi zgadkoyu pro legki vijskovi sudna liburni a takozh pro moryakiv ta voyiniv yaki sluzhili klasiariyiv Rimska vlada pragnuchi zmicniti svoye panivne stanovishe v regioni zdijsnyuye ryad zahodiv dlya zahistu provincij vid varvariv sho ruhalisya zi shodu Za Trayana z yavlyayetsya ukriplenij punkt rimskih vijsk u s Orlovka v Odeskij oblasti Tochna data vivodu rimskih vijsk iz Tiri nevidoma Najvidomishe ce vidbulosya u tretij chverti III st n e Same do cogo chasu nalezhat slidi zgarish na gorodishi yaki pov yazuyutsya z odniyeyu z gotskih naval A v 271 r rimski vijska buli vzagali vivedeni z Dakiyi Pislya pravlinnya Oleksandra Severa Tira pripinyaye karbuvannya svoyih monet U zv yazku z cim deyaki doslidniki vidnosili gotskij rozgrom Tiri same do cogo chasu Zgodom bulo vstanovleno sho misto hoch i pripinilo vipusk monet ale prodovzhuvalo nadkarbovuvati bilsh ranni vipuski i koristuvalosya vlasne rimskimi monetami Vse ce bulo b nemozhlivo yakbi misto bulo zrujnovano Pidtverdzhennyam bezperervnogo isnuvannya mista do tretoyi chverti III st n e mozhe buti toj fakt sho v Tiri buli znajdeni moneti vsih imperatoriv periodu 238 270 rr a potim jde pererva v monetnih nadhodzhennyah azh do pravlinnya Diokletiana 284 305 rr Zgidno z cim bulo zrobleno cilkom slushne pripushennya sho Tira bula zrujnovana pid chas masovogo pohodu prichornomorskih plemen 269 270 rr i znovu vidbudovana za chasiv Diokletiana Na vidminu vid Olviyi Tira v pershi stolittya nashoyi eri ne zmenshuyetsya u rozmirah Najvishogo rozkvitu misto dosyagaye pid chas rozmishennya tut rimskogo garnizonu Zbilshuyetsya teritoriya mista v pivdennomu ta mozhlivo zahidnomu napryamkah vedetsya aktivne budivnictvo U zv yazku z vhodzhennyam Tiri do skladu rimskoyi provinciyi Nizhnya Meziya chastina sistemi oboronnih sporud krugla i p yatikutna bashti pivnichna i pivdenna kurtini bula perebudovana na citadel de rozmishuvavsya rimskij garnizon Vhid do citadeli znahodivsya na zahidnomu boci de zberigsya porig z viyimkami dlya kriplennya hvirtki U pivnichno zahidnij chastini citadeli bula budivlya veksilyaciyi stini yakoyi buli skladeni z masivnih postavlenih na rebro pryamokutnih plit Navkrugi ciyeyi budivli isnuvali nezabudovanij zamoshenij prostir de bulo znajdeno bezlich ulamkiv marmurovih plit iz latinskimi napisami ta dvi perpendikulyarno roztashovani vulici Na zahid vid budivli veksilyaciyi buli viyavleni zalishki dvokolonnogo portika sho pogano zbereglisya Zhitlovi budinki rimskogo chasu buli vidkriti na pivnich vid citadeli de voni perekrivali sporudi periodu ellinizmu chastkovo vikoristovuyuchi yihni stini yak fundamenti i povtoryuyuchi yihnyu konfiguraciyu Voni ye bezordernimi budivlyami tehnika sporudi yakih tipova dlya budinkiv rimskogo chasu Cilkom imovirno sho v Tiri buli j budinki ordernogo tipu pro sho svidchat chislenni znahidki kapitelej toskanskogo ordera ta baz kolon Dvoriki mostilisya kam yanimi plitami z pidsipkoyu keramichnogo boyu Shidnij budinok mav ne tilki zhitlovi a j gospodarsko virobnichi primishennya sho roztashovuvalisya v jogo pivdennij chastini V odnomu z nih znahodivsya kruglij kam yanij chan na pivden vid cogo primishennya buli vidkriti dvi domnici dlya viplavki zaliza Poryad iz nimi bula znajdena velika kilkist shlakiv vugillya shmatki zaliza ta ulamki zaliznih virobiv U comu zh budinku bula i pich dlya vipalennya keramiki Budinok mav dva budivelni periodi i buv zrujnovanij vnaslidok pozhezhi pershoyi polovini III st n e U shari pozhezhi buli znajdeni moneti Geti ta Karakalli Krim togo u primishennyah bulo viyavleno dva skarbi Odin iz nih skladavsya z 31 rimskogo denariya 149 tirskih midnih monet odnogo olvijskogo tetrasariya chasu Septimiya Severa zolotogo persnya iz zobrazhennyam Germesa na shitku i zolotogo kilcya u viglyadi zmiyi Inshij skarb skladavsya z 5 denariyiv i 52 tirskih monet najpiznishi z yakih buli vikarbuvani za Karakalli Analogichnim za maneroyu sporudzhennya buv budinok roztashovanij na zahid vid I Poperechnoyi vulici yakij tak samo buv zrujnovanij pid chas pozhezhi pershoyi polovini III st n e Tut takozh buli viyavleni zhitlovi ta virobnichi primishennya z pechami odna z yakih bula pov yazana z yuvelirnim virobnictvom V odnomu z zhitlovih primishen buv sporudzhenij vivtar bilya yakogo buli znajdeni tri skulpturi z marmuru germa Dionisa figurka voyina zi shitom relyef iz zobrazhennyam sidyachih mojr a takozh ulamki ritualnih posudin Imovirno ce primishennya bulo domashnim svyatilishem Pershi stolittya nashoyi eri harakterizuyutsya pevnoyu varvarizaciyeyu kulturi naselennya pro sho svidchit zokrema kilkisne zbilshennya getskoyi keramiki v sharah mista Ce cilkom zakonomirno yaksho vrahovuvati sho najblizhche varvarske otochennya za svidchennyami Pliniya ta Ptolemeya skladalosya z getiv ta sarmativ a vlasne varvarizaciya antichnogo suspilstva na krayah ojkumeni bula zagalnoyu tendenciyeyu togo chasu Prote j u pershi stolittya nashoyi eri Tira prodovzhuvala zalishatisya antichnim centrom hocha naselennya mista v rimskij period jogo istoriyi bulo bilsh strokatim anizh ranishe Okrim grekiv u misti meshkali bez sumnivu predstavniki varvarskih plemen sho meshkali v regioni trakiv piznih skifiv a takozh yakas chastina predstavnikiv rimskih provincij Navkolo Tiri v pershi stolittya nashoyi eri po beregah Dnistrovskogo ta susidnogo z nim Budackogo limaniv znovu vinikayut poselennya j okremi sadibi sho skladali yiyi silskogospodarsku okrugu Materiali viyavleni u cih poselennyah i sadibah ne vihodyat za mezhi seredini III st n e i svidchat sho ne perezhili gotsku navalu Zhittya zh na zalishkah mista prodovzhuvalosya i pislya cogo u IV st n e a za ostannimi danimi mozhlivo mozhe jtisya i pro desho piznishij chas Pidtverdzhennyam cogo mozhe buti chastkovo rozkrita v ostanni roki sporuda z apsidoyu yaka roztashovuvalasya poblizu krugloyi bashti i mogla buti zbudovana tilki pislya pripinennya isnuvannya ostannoyi MonetiDiv takozhTira zupinnij punkt PrimitkiGeoNames 2005 d Track Q830106 An Inventory of Archaic and Classical Poleis An Investigation Conducted by The Copenhagen Polis Centre for the Danish National Research Foundation M H Hansen 2004 d Track Q89910055d Track Q562629LiteraturaSon N O Tira Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 97 ISBN 978 966 00 1359 9 Enciklopedichne vidannya u 6 ti tomah Ukrayina hronologiya rozvitku vidavnictvo Krion Bulatovich S A Do istoriyi kultiv antichnoyi Tiri Zapiski istorichnogo fakultetu Odeskogo nacionalnogo universitetu im I I Mechnikova Odesa 2001 Vip 11 S 178 181 Karishkovskij P J Drevnij gorod Tira Kiev Naukova dumka 1985 159 s V soavtorstve s I B Klejmanom Arheologichni znahidki z Tiri Moneti Tiri ta OlviyiPosilannyaTira Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Tira Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2004 T 6 T Ya 768 s ISBN 966 7492 06 0