Ве́жа, також башта — «висока вузька споруда, що має висоту значно більшу за ширину і будується окремо або як складова частина фортеці, палацу і таке інше. // Вишка для спостереження і передачі сигналів. Сторожова вежа».
Вежа | |
Модельний елемент | Ейфелева вежа |
---|---|
Категорія для видів з цього об'єкта | d |
Категорія краєвидів елемента | d |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTHlWRE5TVkNSR2tsUXpVbFFrVnJiM1pmZEhaZmRHOTNaWEl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRE5TVkNSR2tsUXpVbFFrVnJiM1pmZEhaZmRHOTNaWEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkwTDBKeWIyUjVYekE0T1M1cWNHY3ZNakF3Y0hndFFuSnZaSGxmTURnNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTDA5c1pGOTBiM2RsY2w4eU1EQTVYMGN4TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxUGJHUmZkRzkzWlhKZk1qQXdPVjlITVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDBWcFptWmxiSFIxY20weExtcHdaeTh5TWpCd2VDMUZhV1ptWld4MGRYSnRNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Основні відмінності вже від інших високих будівель — відсутність розтяжок (консольна конструкція, що закріплена тільки в основі) і невеликий внутрішній об'єм, іноді весь об'єм вежі зайнятий одними лише сходами. Як інженерна споруда вежа належить до антенно-щоглових будівель.
Вежі, що не мають внутрішнього об'єму взагалі (ферменні конструкції), також називають .
Найчастіше вишки використовують для розташування на них антенно-фідерного обладнання. Наприклад, оператори стільникового зв'язку розміщують на вежах радіорелейні та панельні антени. Якщо висота антенно-щоглової споруди (АЩС) більша за 45 метрів, то треба встановити на ній систему світлоогородження, що необхідно для убезпечення польотів.
Назва
Українське слово «башта» почали вживати у XVI столітті. Це слово через чеську (bašta) і, можливо, через польську (baszta) мови прийшло в українську з італійської (італ. bastia — від пізньолатинського bastia). На думку Ласковського, російське слово башня також вперше трапляється в XVI ст., у сказаннях князя Курбського. Доти вживали слова — вѣжа, столбъ, костеръ і стрѣльница.
Співзвучні з вежа слова існують в багатьох слов'янських: чеськ. vež, пол. wieża, в.-луж. wjeża, н.-луж. wjaża. Здебільшого виводиться від прасл. *vezǫ («везу») і *vozъ («віз»): первісним значенням припускається «житло на колесах». У давньоруській мові воно засвідчене як вѣжа. Згідно з ЕСУМ праслов'янська форма відновлюється як *věža, а для «вежа» припускається раннє запозичення з польської мови: з огляду на наявність давньоруського ѣ, який мав дати [і] (у разі питомо українського походження — *віжа). Етимологічний словник Я. Рудницького не вказує на запозичення.
Для позначення облогової башти відоме також слово гуляй-городина.
Мовознавець Б. Д. Антоненко-Давидович рекомендував вживати слово башта у випадках, якщо мовиться про військові споруди давноминулих або минулих часів загальної й української історії, а також для позначення елементів сучасної військової техніки (наприклад, башта в танку). Щодо споруд, які втратили військове значення (споруди Кремля), а також щодо сучасних споруд більше пасує термін вежа (Спаська вежа, водонапірна вежа, телевізійна вежа).
Первісно слово veža «вежа» (< vež-ja), яке нині позначає один із видів будівель, — називало віз з прилаштованим на ньому наметом або інше рухоме житло у формі намету чи юрти. Згодом, загострена форма і підвищення над землею зумовили закріплення слова вежа в слов'янських мовах за замками, висотними будинками тощо. Укріплена дерев'яна будівля у праслов'ян мала назву хоrmъ (порівняй старо-слов'янське храмъ, українське хороми).
Види
Вежі бувають:
- оборонні (наприклад, сторожові або фортечні вежі, батарейні, , надбрамні, нураги),
- міські (ратуші, вокзалу, годинникові) (часто елементами таких веж є великі годинники спеціальної конструкції),
- культові (дзвіниця, мінарет),
- інженерні (водонапірна, пожежна, радіотелевізійна),
- промислові (бурові, силосні, копери, градирні, вітрогенератори, опори лінії електоропередач, солярні вежі (елемент солярної електростанції)),
- хмарочоси ( в Чикаго, Ель-Фаро Тауерс, Буенос-Айрес та ін.),
- розважальні (оглядова, для стрибків з парашутом, для стрибків у воду, , для вільного падіння (англ. Freefall-Tower),
- спостережні (прикордонні, припортові, командно-диспетчерский пункт в аеропорту, обсерваторні)
Оборонна вежа — це висока споруда у фортечній огорожі з кількома ярусами бійниць, призначена для обстрілу підходів до воріт і мурів. Визначними є вежі Московського Кремля (15—17 ст.), в Україні — Кругла вежа в Острозі (16 ст.).
Водонапірна вежа своєрідної архітектури на автостанції в Пирятині (1951) (автомагістраль Київ—Харків).
- Синонім — башта: водонапірна башта, , каланча.
- Синонім — вишка (зрідка).
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxtTDB4aFgxUnZkWEpmWkdWZlFtRmlaV3dsTWtOZlZtRnVYMVpoYkdOclpXNWliM0pqYUNVeVExOHhOVGswTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxTVlWOVViM1Z5WDJSbFgwSmhZbVZzSlRKRFgxWmhibDlXWVd4amEyVnVZbTl5WTJnbE1rTmZNVFU1TkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6TDFSdmQyVnlYMjltWDBwbGNtbGphRzh1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZSdmQyVnlYMjltWDBwbGNtbGphRzh1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTHlWRU1DVTVNU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0T0NWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsT1RjbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZNaTVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pUa3hKVVF3SlVJd0pVUXhKVGc0SlVRd0pVSkVKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1U1TnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOHlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Вежі будували із глини, дерева, каменю і заліза, вони мали найрізноманітнішу форму: найпростіші були круглими, багатокутніми та чотирикутніми і мали гострий верх або площадкою із зубцями. Вежі застосовували в цивільній, військовій та церковній архітектурі і мали найрізноманітніші призначення, починаючи з практичних цілей і закінчуючи простим задоволенням естетичного почуття. У фортецях і замках вони служили для оборони і спостереження за ворогом, у церквах — для підвішування дзвонів, в системах водопостачання — для розміщення водяних резервуарів, в обсерваторіях — для астрономічних спостережень, в ратушах, думах, вокзалах і тому подібних громадських спорудах — для розміщення годинників; в поліцейських частинах — для вивішування різних сигналів, наприклад, прапорів, куль, ліхтарів і спостереження за містом в пожежному відношенні; в оптичному телеграфі — для розміщення сигнальних апаратів, і нарешті в морській справі — для запалювання вночі вістових вогнів і розташування парових ревунів та свистків, для попередження кораблів під час туману. Всі ці використання мають практичний характер. Але дуже часто вежі будувалися також або для краси, або щоб з висоти їх милуватися навколишніми видами і, нарешті, просто в ім'я вимоги симетрії.
Час появи веж в архітектурі визначити, звичайно, неможливо, але немає ніякого сумніву, що вежа була одною з перших форм житла, що з'явилися вслід за куренем або первісною хатиною. Зведення подібних жител-веж зумовлювалося для первісної людини необхідністю рятувати себе і родину від диких звірів і від не менш страшного ворога — дикої людини. Справедливість цього припущення підтверджується існуванням і в нинішній час таких жител-веж, там де довго панувало право сильного, як, наприклад, у горах Кавказу.
Давність будівель баштової форми доводиться, по-перше, існуванням веж в багатьох найдавніших архітектурах, по-друге, тією значною роллю, яку вежі грають в найдавніших народних переказах і, по-третє, тим, що на перших же сторінках книги Буття розповідається про побудову знаменитої і величної «Вавилонської вежі», на що люди, звичайно, не наважилися б, якби ця форма споруд не була їм знайома.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEzTDFSdmQyVnljMTl2Wmw5emFXeGxibU5sWDFkbGJHeGpiMjFsWDB3d01EUTJOakU1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxVWIzZGxjbk5mYjJaZmMybHNaVzVqWlY5WFpXeHNZMjl0WlY5TU1EQTBOall4T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUwTDBSdmJtcHZia3hwYkd4bFltOXVibVV4TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxRWIyNXFiMjVNYVd4c1pXSnZibTVsTVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Очевидно, що звикнувши з незапам'ятних часів дивитися на вежу як на надійний захист, люди одразу ж застосували її з оборонними цілями, як тільки стали селитися в «містах», тобто в селищах, «огороджених» стінами. Звідси та величезна роль, яку вежі грали майже до XIX ст. у військовій архітектурі всіх народів. Найдавнішими зразками їх слід вважати, звичайно, башти єгипетських і вавилоно-ассирійських фортець, які дійшли до нас у численних зображеннях. І ті й інші були прямокутної форми і увінчувалися зверху зубцями. Деякі з них досягали досить значних розмірів. Греки і римляни точно так посилювали оборону своїх фортець великими зубчастими чотирикутними вежами. У римлян, крім того, вживалися при облогах рухомі дерев'яні вежі, які будувалися з дерева, мали звичайно кілька поверхів і покривалися сирими шкірами, для захисту від підпалу. Внизу містився «баран», яким під час облоги намагалися розбити низ стіни, а вгорі перебували солдати, які вражали захисників фортеці, і іноді самі перекидалися на фортечну стіну для рукопашного бою.
Але найпомітнішу роль в Європі башти грали в Середньовіччя: укріплені міста і замки буквально обліплені вежами. Призначення їх полягало головним чином в посиленні оборони стіни — виступаючи з-за площини стіни своїми боками, вони давали можливість стріляти зі своїх бічних частин уздовж стіни по нападниках, яких таким чином можна було вражати не лише з обличчя, а й з боків. Для цього вежі звичайно містилися на кутах, а якщо довжина стіни між кутами перевищувала дальність польоту стріли (близько 150 щитів), то і в проміжку між ними, тобто в середині стіни також зводилися вежі. Вони звичайно значно перевищували міську стіну і складалися з декількох поверхів, з відкритою обороною нагорі. Середні поверхи також іноді пристосовувались до оборони, для чого в них пробивалися «стрільниці» або «бійниці», тобто вузькі отвори для стрільби. Крім оборони міст, башти служили також для оборони замків та для інших цілей, як, наприклад, для утримання наглядових загонів у завойованій країні, для передачі звісток за допомогою гасел тощо. З появою вогнепальної зброї та удосконаленням артилерії вежі були замінені бастіонами.
Згодом знову були спроби посилення укріплених пунктів вежами, влаштованими відповідно до вимог сучасної військової науки. Так, наприкінці XVI століття Альбрехт Дюрер пропонував різні системи веж, пристосованих до вогнепальної оборони. Потім питанням цим займалися , , а пізніше — австрійський ерцгерцог Максиміліан.
Удосконалення та поширення нарізних гармат породило в XIX столітті будову веж на зовсім нових засадах. Металеві бронезахищені і обертові гарматні башти влаштовувалися на особливо важливих пунктах, де за звичайної системи укріплень через тісняву не можна поставити гармати для обстрілу. Перша ідея побудови залізних обертових веж належить капітану Кользу (1854). Потім запропоновано було багато різних систем подібних веж, як для сухопутної оборони, так і для флоту. З них наприкінці XIX століття була найуживанішою система Грузона. Його вежа циліндричної фірми мала в діаметрі до 20 футів, верхня частина її мала форму купола. Вежа оберталася по рейках (система зубчастих коліс і шестерень) 4-ма людьми, які знаходились в особливій подбаштовій частині споруди. Башта оточувалася земляним валом, над яким їй давали до 5,5 футів перевищення.
Крім веж, замків і фортець у Європі знаходиться чимало веж, які відомі своєю красою, розташуванням або історичними спогадами. Так, наприклад, на середині Рейну, у Бінгені, де із суден збиралася насильницька данина, башта собору св. Стефана у Відні, вежа Хіральда в Севільї, вежа св. Марка у Венеції, з якої відкривається дивовижний вид на все місто, похила вежа в Пізі і похилі башти в Болоньї — Азінеллі і Гарізенда і, нарешті, найвідоміша — залізна Ейфелева вежа в Парижі.
На території Київської Русі, України та Росії вежі також будувалися з незапам'ятних часів і згадуються на перших же сторінках наших літописів. Спочатку вони були безсумнівно дерев'яні, тому що всі наші фортеці були теж дерев'яні. Форма їх була чотирикутна, шестигранна і восьмигранна. Навіть у таку порівняно пізню епоху як XVI ст. кам'яних і цегляних стін, а отже і веж було надзвичайно мало, за винятком, хіба що, монастирів, які найчастіше обносилися кам'яними стінами. Котошихін свідчить, що за царя Олексія Михайловича було всього лише двадцять міст, які мали кам'яні стіни. Інші мали укріплення дерев'яні або земляні, а деякі, як наприклад, Ярославль, мали дерев'яні стіни та цегляні вежі. Кількість веж у містах було дуже різним і залежало від довжини стіни; так наприклад, в Астрахані було десять веж, в Воронежі — сімнадцять, в Архангельську — дев'ять, в Тотьмі — сім. Висота, форма і розміри їх були також дуже різноманітні навіть в одному і тому ж місті, як це яскраво свідчать вежі московського Кремля та багато літописних джерел. Іноді вони мали дуже високі покрівлі; відомі навіть приклади, що покрівля була вища за саму вежу, прикладом чого може служити одна вежа в Олонці, яка мала п'ять сажнів висоти, а покрівля її — шість сажнів.
Вежі рідко бували квадратні, а найчастіше прямокутні, наприклад, чотири сажні в довжину і два з половиною ширини; найпоширенішою була вежа трьох сажнів у довжину і двох у ширину. Вежі всередині по висоті звичайно поділялися підлогами на яруси або поверхи, їхні підлоги називалися «мостами». Ярусів бувало звичайно три: нижній або «підошовний», середній і верхній. У кожному ярусі влаштовувався свій «бій» — у нижньому стріляли з гармат і тому він називався «гарматним», у верхніх двох — із пищалей і мушкетів, а тому вони називалися «пищальними і мушкетними». Іноді, втім, бої робилися або в одному тільки середньому, або верхньому ярусі, а інші були глухі. Ходи в баштах були або зовні, або всередині. Назви башт були дуже різні і знаходилися в залежності від їх місця, призначення, урочища, надворотного образу та інших чинників. Так, наприклад, вежі, що стояли в кутах, називалися «прутами», посередині стіни — «середніми»; вежі з воротами — «проїжджими», «ворітними» або «на воротах»; без воріт — «глухими». «Таємними» вежами називалися такі, які ставилися над водяною «схованкою» поблизу річки, під ними влаштовувався колодязь, що мав приховане сполучення з річкою або ж з-під них йшли підземні ходи зі зрубами на річку довжиною іноді понад 10 сажнів. «Водними» називалися ті, де був виїзд до річки; в московському Кремлі була «Водозвідна» вежа, в якій підіймали воду з Москви-ріки в царський палац . У монастирських огорожах вежі нерідко називалися за назвою служб, що в них містилися, як, наприклад, «квасоварна», «пивоварна» тощо.
Крім цих загальних назв у веж були ще імена власні, які походили від урочищ, як, наприклад, «Боровицька», «Новинська», або від свят, образів і церков, наприклад, Троїцька, Спаська, Нікольська, Костянтино-Еленінська та інші. Іноді на покрівлі веж влаштовувалися горища, кліті або вартівні для дозору, які називалися «вишками», від чого і самі вежі цього виду називалися «вишками». Число проїжджих веж залежало від величини міста; у великих — було по кілька, в московському Кремлі, наприклад, п'ять, а в маленьких — не менше двох; це робилося, очевидно, з тією метою, щоб гарнізон міг врятуватися через інші ворота, коли в якісь із них вривається сильніший ворог, інакше він був би перебитий в тих самих стінах, які йому служили захистом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDBOcGRIbGZWRzkzWlhKZlRXRnlhWFZ3YjJ3dWFuQm5Mekl5TUhCNExVTnBkSGxmVkc5M1pYSmZUV0Z5YVhWd2Iyd3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Ворота, зрозуміло, були найслабшою частиною фортеці і тому особливо сильно зміцнювалися вежами; вежі ставилися з боків воріт, ми це бачимо, наприклад, в або в огорожі Борисоглібського монастиря Ярославської області, або ж перед ворітною вежею влаштовувався особливий, обнесений зубчастою стіною дворик, на який вели перші ворота — з цього дворика під вежею у фортецю вели другі ворота. Вигода такої побудови полягала в тому, що ворога, який прорвався через перші ворота, можна було перебити на передньому дворику перш, ніж він встигне прорватися через другі ворота. Прикладами такої архітектури є Спаська, Нікольська та Троїцька вежі московського Кремля. Іноді перед ворітною вежею із зовнішнього боку фортечного рову ставилася окрема вежа, яка становила передмостові укріплення і захищала міст, що вів до фортечних воріт. Зразком подібних веж може служити так звана «Кутаф'єва» вежа, що стоїть напроти Троїцьких воріт московського Кремля. Ворота в баштах були звичайно дуже товсті і широкі, через що і самі воротні башти були набагато більші від інших, наприклад, мали близько семи сажнів в довжину і ширину. Ворота ці робилися з дуба, оббивалися іноді залізом і замикалися величезними замками і засувами.
У мирний час ворота не зачинялися, а тільки на ніч опускалася зверху решітка-герса; ці рухомі ґратчасті ворота розміщувалися всередині, нагорі воріт в особливих гніздах і робилися з метою, щоб їх можна було опустити в рішучу хвилину і поставити несподівану перешкоду перед супротивником.
Зовні вежі під воротами містився звичайно образ святого або святої, який давав назву вежі, іноді ж у фортечних вежах над воротами влаштовувалися маленькі церкви, а в монастирських мурах ми бачимо це майже постійно. Крім того, на проїзжих вежах влаштовували бойові дзвіниці і вістовий дзвін, який називався іноді «сполошний», бо в нього били «на сполох» або скликали народ. Разом з вістовим дзвоном ставилося також «вістова» гармата, яка служила для подачі різних сигналів. На інших вежах також іноді підвішували дзвони; в них дзвонили при вилазках для підняття бойового духу під час бою з ворогами. У темні ночі на вежах запалювалися над воротами свічки в слюдяних ліхтарях.
У старих містах і монастирях збереглося, на щастя, багато веж, з яких немало вирізняються надзвичайно витонченими і художніми формами. Перше місце між ними, звичайно, займають за красою вежі московського Кремля; — потім слід вказати на вежі Великого Новгорода, Ростова, Ярославля, Нижнього Новгорода, Коломни, Тули, Зарайська, Смоленська, Пскова та Астрахані; до числа монастирських огорож з найбільш красивими і найкраще збереженими вежами можна віднести огорожі монастирів — Новодівичого, Донського і Симонова в Москві, Троїце-Сергієвої лаври в Московській області, Іпатіївського — Костромської області, Спасо-Евеіміева — в Суздалі, Борисоглібського — в Ярославській області, Прилуцького у Вологді, Кирило-Білозерського в Новгородської області та Соловецького — на Білому морі. Крім веж різних кремлів і монастирів є не мало окремих веж, які користуються значною популярністю, такі, наприклад, як в Москві, відома в народі під назвою «нареченої Івана Великого», Меншикова вежа (там само), Евемієва вежа в Новгороді, Сумбекіна вежа в Казані, Белавінська і Столпенська вежа в Польщі поблизу Холма, і Кам'янець-Литовська вежа в Білорусі в Гродненській області
Приклад
Вежа бурова (рос. вышка буровая; англ. (drilling) derrick, (drilling) mast; нім. Bohrturm) — окрема споруда, яка застосовується при спорудженні бурової свердловини.
Відомі вежі
Нижче наводиться декілька прикладів найвідоміших та найвищих веж:
- Вавилонська вежа — легендарна вежа, про яку згадується у Біблії.
- Александрійський маяк — легендарний маяк, одне з семи чудес світу, Александрія, Єгипет (не зберігся)
- Єрихонська вежа 8,25 м — найдавніша вежа, що збереглася до сьогодні (IX ст. до н. е.).
- «Дубайська вежа» — Бурдж Халіфа — найвища будівля у світі з 2009 року, 828 м (Об'єднані Арабські Емірати)
- Варшавська радіощогла 646,38 м, Варшава, Польща
- Токійське Небесне дерево 634 м, Токіо , Японія
- Абраж аль-Баіт 601 м, Мекка, Саудівська Аравія
- Телевежа Гуанчжоу 600 м, Гуанчжоу, Китай
- Сі-Ен Тауер 553 м, Торонто, Канада
- Останкінська телевежа 540 м, Москва, Росія
- Тайбей 101 449,2 м (509,2 м з антеною), Тайбей, Тайвань
- Східна перлина 468 м, Шанхай, Китай
- Всесвітній торговий центр, північна вежа — 417 м, південна — 415 м, Нью-Йорк, США, зруйнований у результаті терористичного акту 11 вересня 2001.
- Київська телевежа 385 м, Київ, Україна
- Емпайр-Стейт-Білдінг 381 м (448 м з антеною), Нью-Йорк, США, найвища споруда у світі з 1931 до 1954 року.
- Берлінська телевежа, 368 м, Берлін, Німеччина
- Європатурм 337,5, Франкфурт-на-Майні, Німеччина
- Токійська вежа 332, Токіо, Японія
- Ейфелева вежа 324 м, Париж, Франція, найвища споруда у світі з 1889 до 1930 року.
- Крайслер Білдінг 282 м (319,9 з антеною), Нью-Йорк, США, найвища споруда у світі з 1930 до 1931 року.
- Броварська радіовежа 259,6 м, Бровари, Україна
- Харківська телевежа 242,5, Харків, Україна
- Вежа Сентеч 234 м, Йоганнесбург, ПАР
- Мелітопольська ретранслююча телевежа 216 м, Мелітополь, Україна
- Одеська телевежа 199 м, Одеса, Україна
- Львівська телевежа 192, Львів, Україна
- Монумент ідеям Чучхе 147 м, Пхеньян, Північна Корея
- Вежа Шухова у Москві, 148,3 м, Росія
- Велика лаврська дзвіниця 96,52, Київ, Україна
- Годинникова вежа вестмінстерського палацу 96,3 м, Лондон, Велика Британія.
- Кутб-Мінар 72,6 м, Делі, Індія, найвищий у світі цегляний мінарет (1193—1368).
- Аджигольський маяк 64 м, поблизу села Рибальче Голопристанського району Херсонської області, Україна, найвищий маяк України, має особливу гіперболоїдну форму (1911).
- Пізанська вежа 56 м, Піза, Італія
- Вежа Геркулеса 55 м, Ла-Корунья, Галісія, Іспанія, найдавніший у світі маяк, що зберігся до сьогодні (I ст. н. е., перебудована в 1791 році).
- Спаська вежа — головна вежа московського Кремля, Росія.
- Вежі Сан-Джіміньяно, пам'ятка в списку Світової спадщини, Італія
- Вежа Зенона — найдавніша вежа на території України (II ст. до н. е.), Херсонес
- Воронцовський маяк, Одеса, Україна
- Кам'янецька вежа, Кам'янець, Білорусь
- Башта Стефана Баторія, Кам'янець-Подільський, Україна
- Захаржевська башта, Кам'янець-Подільський, Україна
- Вітовтова вежа, Херсонська обл., Україна
Зображення веж
- Оборонна Вежа, Фрайберг (Саксонія)
- Вишка — високовольтна щогла
-
- Наглядова вежа
-
-
-
- , Прага
-
-
-
Див. також
Примітки
- Вежа // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1982. — Т. 1 : А — Г / Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні АН УРСР ; укл.: Р. В. Болдирєв та ін. — 632 с.
- «Материалы для истории инженерного искусства в России», часть 1, стр. 96
- Етимологічний словник української мови: У 2-х т. / Укл. Ярослав Рудницький. — Вінніпеґ-Оттава, 1962-82.
- . Архів оригіналу за 4 липня 2017. Процитовано 29 червня 2017.
- Лучик В. В. Вступ до слов'янської філології: підручник. Київ: Академія, 2008. (стор.: 166)
- Adel Yahya: Jericho. Geschichte, archäologische und religiöse Stätten. Reiseführer. The Palestinian Association for Cultural Exchange, Ramallah 2005.
Література
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
- С. Violletle Due, «Dictionnaire raisonné de l'architecture française du XI au XVI siècle» (т. IX, Париж, 1875)
- M. A. de Caumont, «Abécédaire ou rudiment d'archéologie» (Caen, 1870 г.)
- James Fergusson, «A history of architecture in all countries, from the earliest times lo the present day» (Лондон, 1874)
- Sutter, Conrad: Thurmbuch — Thurmformen aller Stile und Länder / gesammelt und gezeichnet von Conrad Sutter. — Berlin: Wasmuth, 1895. Das Buch als kostenloser Download[недоступне посилання з березня 2019]
- Erwin Heinle, Fritz Leonhardt: Türme aller Zeiten — aller Kulturen. Deutsche Verlags-Anstalt, Stuttgart (Німеччина) (1997),
- Николай Костомаров, «Очерк домашней жизни и нравов великорусского народа» (глава 1, Спб., 1887)
- В. Ласковский; «Материалы по исторг инженерного искусства в России.» (Спб., 1858)
- А. Пузыревский, «История военного искусства в средние века» (Спб., 1884)
- П. Н. Батюшков, «Холмская Русь» (стр. 13, 21 и 29) «Материалы по археологии Кавказа» (часть 1, Москва, 1888)
- Н. M. Снегирев и А. Мартынов, «Русская старина в памятниках церковного и гражданского зодчества» (Москва, 1852).
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Вежа |
- Сайт про висотні будови [ 17 грудня 2020 у Wayback Machine.] (англ.)
- Башта // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1957. — Т. 1, кн. I : Літери А — Б. — С. 76-77. — 1000 екз.
- Башта // Термінологічний словник-довідник з будівництва та архітектури / Р. А. Шмиг, В. М. Боярчук, І. М. Добрянський, В. М. Барабаш ; за заг. ред. Р. А. Шмига. — Львів, 2010. — С. 30-31. — .
![]() | Це незавершена стаття з будівництва. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bashta znachennya U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Vezha znachennya Ve zha takozh bashta visoka vuzka sporuda sho maye visotu znachno bilshu za shirinu i buduyetsya okremo abo yak skladova chastina forteci palacu i take inshe Vishka dlya sposterezhennya i peredachi signaliv Storozhova vezha VezhaModelnij elementEjfeleva vezhaKategoriya dlya vidiv z cogo ob yektadKategoriya krayevidiv elementad Vezha u VikishovishiTelevizijna vezha u Zhizhkovi ChehiyaGodinnikova vezha u BrodahStara vodonapirna bashta u VinniciEjfeleva vezha Osnovni vidminnosti vzhe vid inshih visokih budivel vidsutnist roztyazhok konsolna konstrukciya sho zakriplena tilki v osnovi i nevelikij vnutrishnij ob yem inodi ves ob yem vezhi zajnyatij odnimi lishe shodami Yak inzhenerna sporuda vezha nalezhit do antenno shoglovih budivel Vezhi sho ne mayut vnutrishnogo ob yemu vzagali fermenni konstrukciyi takozh nazivayut Najchastishe vishki vikoristovuyut dlya roztashuvannya na nih antenno fidernogo obladnannya Napriklad operatori stilnikovogo zv yazku rozmishuyut na vezhah radiorelejni ta panelni anteni Yaksho visota antenno shoglovoyi sporudi AShS bilsha za 45 metriv to treba vstanoviti na nij sistemu svitloogorodzhennya sho neobhidno dlya ubezpechennya polotiv NazvaUkrayinske slovo bashta pochali vzhivati u XVI stolitti Ce slovo cherez chesku basta i mozhlivo cherez polsku baszta movi prijshlo v ukrayinsku z italijskoyi ital bastia vid piznolatinskogo bastia Na dumku Laskovskogo rosijske slovo bashnya takozh vpershe traplyayetsya v XVI st u skazannyah knyazya Kurbskogo Doti vzhivali slova vѣzha stolb koster i strѣlnica Spivzvuchni z vezha slova isnuyut v bagatoh slov yanskih chesk vez pol wieza v luzh wjeza n luzh wjaza Zdebilshogo vivoditsya vid prasl vezǫ vezu i voz viz pervisnim znachennyam pripuskayetsya zhitlo na kolesah U davnoruskij movi vono zasvidchene yak vѣzha Zgidno z ESUM praslov yanska forma vidnovlyuyetsya yak veza a dlya vezha pripuskayetsya rannye zapozichennya z polskoyi movi z oglyadu na nayavnist davnoruskogo ѣ yakij mav dati i u razi pitomo ukrayinskogo pohodzhennya vizha Etimologichnij slovnik Ya Rudnickogo ne vkazuye na zapozichennya Dlya poznachennya oblogovoyi bashti vidome takozh slovo gulyaj gorodina Movoznavec B D Antonenko Davidovich rekomenduvav vzhivati slovo bashta u vipadkah yaksho movitsya pro vijskovi sporudi davnominulih abo minulih chasiv zagalnoyi j ukrayinskoyi istoriyi a takozh dlya poznachennya elementiv suchasnoyi vijskovoyi tehniki napriklad bashta v tanku Shodo sporud yaki vtratili vijskove znachennya sporudi Kremlya a takozh shodo suchasnih sporud bilshe pasuye termin vezha Spaska vezha vodonapirna vezha televizijna vezha Pervisno slovo veza vezha lt vez ja yake nini poznachaye odin iz vidiv budivel nazivalo viz z prilashtovanim na nomu nametom abo inshe ruhome zhitlo u formi nametu chi yurti Zgodom zagostrena forma i pidvishennya nad zemleyu zumovili zakriplennya slova vezha v slov yanskih movah za zamkami visotnimi budinkami tosho Ukriplena derev yana budivlya u praslov yan mala nazvu horm porivnyaj staro slov yanske hram ukrayinske horomi VidiVezhi buvayut oboronni napriklad storozhovi abo fortechni vezhi batarejni nadbramni nuragi miski ratushi vokzalu godinnikovi chasto elementami takih vezh ye veliki godinniki specialnoyi konstrukciyi kultovi dzvinicya minaret inzhenerni vodonapirna pozhezhna radiotelevizijna promislovi burovi silosni koperi gradirni vitrogeneratori opori liniyi elektoroperedach solyarni vezhi element solyarnoyi elektrostanciyi hmarochosi v Chikago El Faro Tauers Buenos Ajres ta in rozvazhalni oglyadova dlya stribkiv z parashutom dlya stribkiv u vodu dlya vilnogo padinnya angl Freefall Tower sposterezhni prikordonni priportovi komandno dispetcherskij punkt v aeroportu observatorni Oboronna vezha ce visoka sporuda u fortechnij ogorozhi z kilkoma yarusami bijnic priznachena dlya obstrilu pidhodiv do vorit i muriv Viznachnimi ye vezhi Moskovskogo Kremlya 15 17 st v Ukrayini Krugla vezha v Ostrozi 16 st Vodonapirna vezha svoyeridnoyi arhitekturi na avtostanciyi v Piryatini 1951 avtomagistral Kiyiv Harkiv Sinonim bashta vodonapirna bashta kalancha Sinonim vishka zridka IstoriyaVavilonska vezha Kartina Lukasa van Falkenborha 1594 Luvr Parizh Yerihonska vezha Yerihon Palestina IX st do n e najdavnisha vezha u sviti sho zbereglasya do nashih chasiv visota 8 5 m Vezha Zenona Hersones II st do n e najdavnisha vezha na teritoriyi Ukrayini Vezhi buduvali iz glini dereva kamenyu i zaliza voni mali najriznomanitnishu formu najprostishi buli kruglimi bagatokutnimi ta chotirikutnimi i mali gostrij verh abo ploshadkoyu iz zubcyami Vezhi zastosovuvali v civilnij vijskovij ta cerkovnij arhitekturi i mali najriznomanitnishi priznachennya pochinayuchi z praktichnih cilej i zakinchuyuchi prostim zadovolennyam estetichnogo pochuttya U fortecyah i zamkah voni sluzhili dlya oboroni i sposterezhennya za vorogom u cerkvah dlya pidvishuvannya dzvoniv v sistemah vodopostachannya dlya rozmishennya vodyanih rezervuariv v observatoriyah dlya astronomichnih sposterezhen v ratushah dumah vokzalah i tomu podibnih gromadskih sporudah dlya rozmishennya godinnikiv v policejskih chastinah dlya vivishuvannya riznih signaliv napriklad praporiv kul lihtariv i sposterezhennya za mistom v pozhezhnomu vidnoshenni v optichnomu telegrafi dlya rozmishennya signalnih aparativ i nareshti v morskij spravi dlya zapalyuvannya vnochi vistovih vogniv i roztashuvannya parovih revuniv ta svistkiv dlya poperedzhennya korabliv pid chas tumanu Vsi ci vikoristannya mayut praktichnij harakter Ale duzhe chasto vezhi buduvalisya takozh abo dlya krasi abo shob z visoti yih miluvatisya navkolishnimi vidami i nareshti prosto v im ya vimogi simetriyi Chas poyavi vezh v arhitekturi viznachiti zvichajno nemozhlivo ale nemaye niyakogo sumnivu sho vezha bula odnoyu z pershih form zhitla sho z yavilisya vslid za kurenem abo pervisnoyu hatinoyu Zvedennya podibnih zhitel vezh zumovlyuvalosya dlya pervisnoyi lyudini neobhidnistyu ryatuvati sebe i rodinu vid dikih zviriv i vid ne mensh strashnogo voroga dikoyi lyudini Spravedlivist cogo pripushennya pidtverdzhuyetsya isnuvannyam i v ninishnij chas takih zhitel vezh tam de dovgo panuvalo pravo silnogo yak napriklad u gorah Kavkazu Davnist budivel bashtovoyi formi dovoditsya po pershe isnuvannyam vezh v bagatoh najdavnishih arhitekturah po druge tiyeyu znachnoyu rollyu yaku vezhi grayut v najdavnishih narodnih perekazah i po tretye tim sho na pershih zhe storinkah knigi Buttya rozpovidayetsya pro pobudovu znamenitoyi i velichnoyi Vavilonskoyi vezhi na sho lyudi zvichajno ne navazhilisya b yakbi cya forma sporud ne bula yim znajoma Vezhi movchannyaDonzhon v Lilbonni Franciya Ochevidno sho zviknuvshi z nezapam yatnih chasiv divitisya na vezhu yak na nadijnij zahist lyudi odrazu zh zastosuvali yiyi z oboronnimi cilyami yak tilki stali selitisya v mistah tobto v selishah ogorodzhenih stinami Zvidsi ta velichezna rol yaku vezhi grali majzhe do XIX st u vijskovij arhitekturi vsih narodiv Najdavnishimi zrazkami yih slid vvazhati zvichajno bashti yegipetskih i vavilono assirijskih fortec yaki dijshli do nas u chislennih zobrazhennyah I ti j inshi buli pryamokutnoyi formi i uvinchuvalisya zverhu zubcyami Deyaki z nih dosyagali dosit znachnih rozmiriv Greki i rimlyani tochno tak posilyuvali oboronu svoyih fortec velikimi zubchastimi chotirikutnimi vezhami U rimlyan krim togo vzhivalisya pri oblogah ruhomi derev yani vezhi yaki buduvalisya z dereva mali zvichajno kilka poverhiv i pokrivalisya sirimi shkirami dlya zahistu vid pidpalu Vnizu mistivsya baran yakim pid chas oblogi namagalisya rozbiti niz stini a vgori perebuvali soldati yaki vrazhali zahisnikiv forteci i inodi sami perekidalisya na fortechnu stinu dlya rukopashnogo boyu Ale najpomitnishu rol v Yevropi bashti grali v Serednovichchya ukripleni mista i zamki bukvalno oblipleni vezhami Priznachennya yih polyagalo golovnim chinom v posilenni oboroni stini vistupayuchi z za ploshini stini svoyimi bokami voni davali mozhlivist strilyati zi svoyih bichnih chastin uzdovzh stini po napadnikah yakih takim chinom mozhna bulo vrazhati ne lishe z oblichchya a j z bokiv Dlya cogo vezhi zvichajno mistilisya na kutah a yaksho dovzhina stini mizh kutami perevishuvala dalnist polotu strili blizko 150 shitiv to i v promizhku mizh nimi tobto v seredini stini takozh zvodilisya vezhi Voni zvichajno znachno perevishuvali misku stinu i skladalisya z dekilkoh poverhiv z vidkritoyu oboronoyu nagori Seredni poverhi takozh inodi pristosovuvalis do oboroni dlya chogo v nih probivalisya strilnici abo bijnici tobto vuzki otvori dlya strilbi Krim oboroni mist bashti sluzhili takozh dlya oboroni zamkiv ta dlya inshih cilej yak napriklad dlya utrimannya naglyadovih zagoniv u zavojovanij krayini dlya peredachi zvistok za dopomogoyu gasel tosho Z poyavoyu vognepalnoyi zbroyi ta udoskonalennyam artileriyi vezhi buli zamineni bastionami Zgodom znovu buli sprobi posilennya ukriplenih punktiv vezhami vlashtovanimi vidpovidno do vimog suchasnoyi vijskovoyi nauki Tak naprikinci XVI stolittya Albreht Dyurer proponuvav rizni sistemi vezh pristosovanih do vognepalnoyi oboroni Potim pitannyam cim zajmalisya a piznishe avstrijskij ercgercog Maksimilian Udoskonalennya ta poshirennya nariznih garmat porodilo v XIX stolitti budovu vezh na zovsim novih zasadah Metalevi bronezahisheni i obertovi garmatni bashti vlashtovuvalisya na osoblivo vazhlivih punktah de za zvichajnoyi sistemi ukriplen cherez tisnyavu ne mozhna postaviti garmati dlya obstrilu Persha ideya pobudovi zaliznih obertovih vezh nalezhit kapitanu Kolzu 1854 Potim zaproponovano bulo bagato riznih sistem podibnih vezh yak dlya suhoputnoyi oboroni tak i dlya flotu Z nih naprikinci XIX stolittya bula najuzhivanishoyu sistema Gruzona Jogo vezha cilindrichnoyi firmi mala v diametri do 20 futiv verhnya chastina yiyi mala formu kupola Vezha obertalasya po rejkah sistema zubchastih kolis i shesteren 4 ma lyudmi yaki znahodilis v osoblivij podbashtovij chastini sporudi Bashta otochuvalasya zemlyanim valom nad yakim yij davali do 5 5 futiv perevishennya Krim vezh zamkiv i fortec u Yevropi znahoditsya chimalo vezh yaki vidomi svoyeyu krasoyu roztashuvannyam abo istorichnimi spogadami Tak napriklad na seredini Rejnu u Bingeni de iz suden zbiralasya nasilnicka danina bashta soboru sv Stefana u Vidni vezha Hiralda v Sevilyi vezha sv Marka u Veneciyi z yakoyi vidkrivayetsya divovizhnij vid na vse misto pohila vezha v Pizi i pohili bashti v Bolonyi Azinelli i Garizenda i nareshti najvidomisha zalizna Ejfeleva vezha v Parizhi Na teritoriyi Kiyivskoyi Rusi Ukrayini ta Rosiyi vezhi takozh buduvalisya z nezapam yatnih chasiv i zgaduyutsya na pershih zhe storinkah nashih litopisiv Spochatku voni buli bezsumnivno derev yani tomu sho vsi nashi forteci buli tezh derev yani Forma yih bula chotirikutna shestigranna i vosmigranna Navit u taku porivnyano piznyu epohu yak XVI st kam yanih i ceglyanih stin a otzhe i vezh bulo nadzvichajno malo za vinyatkom hiba sho monastiriv yaki najchastishe obnosilisya kam yanimi stinami Kotoshihin svidchit sho za carya Oleksiya Mihajlovicha bulo vsogo lishe dvadcyat mist yaki mali kam yani stini Inshi mali ukriplennya derev yani abo zemlyani a deyaki yak napriklad Yaroslavl mali derev yani stini ta ceglyani vezhi Kilkist vezh u mistah bulo duzhe riznim i zalezhalo vid dovzhini stini tak napriklad v Astrahani bulo desyat vezh v Voronezhi simnadcyat v Arhangelsku dev yat v Totmi sim Visota forma i rozmiri yih buli takozh duzhe riznomanitni navit v odnomu i tomu zh misti yak ce yaskravo svidchat vezhi moskovskogo Kremlya ta bagato litopisnih dzherel Inodi voni mali duzhe visoki pokrivli vidomi navit prikladi sho pokrivlya bula visha za samu vezhu prikladom chogo mozhe sluzhiti odna vezha v Olonci yaka mala p yat sazhniv visoti a pokrivlya yiyi shist sazhniv Vezhi ridko buvali kvadratni a najchastishe pryamokutni napriklad chotiri sazhni v dovzhinu i dva z polovinoyu shirini najposhirenishoyu bula vezha troh sazhniv u dovzhinu i dvoh u shirinu Vezhi vseredini po visoti zvichajno podilyalisya pidlogami na yarusi abo poverhi yihni pidlogi nazivalisya mostami Yarusiv buvalo zvichajno tri nizhnij abo pidoshovnij serednij i verhnij U kozhnomu yarusi vlashtovuvavsya svij bij u nizhnomu strilyali z garmat i tomu vin nazivavsya garmatnim u verhnih dvoh iz pishalej i mushketiv a tomu voni nazivalisya pishalnimi i mushketnimi Inodi vtim boyi robilisya abo v odnomu tilki serednomu abo verhnomu yarusi a inshi buli gluhi Hodi v bashtah buli abo zovni abo vseredini Nazvi basht buli duzhe rizni i znahodilisya v zalezhnosti vid yih miscya priznachennya urochisha nadvorotnogo obrazu ta inshih chinnikiv Tak napriklad vezhi sho stoyali v kutah nazivalisya prutami poseredini stini serednimi vezhi z vorotami proyizhdzhimi voritnimi abo na vorotah bez vorit gluhimi Tayemnimi vezhami nazivalisya taki yaki stavilisya nad vodyanoyu shovankoyu poblizu richki pid nimi vlashtovuvavsya kolodyaz sho mav prihovane spoluchennya z richkoyu abo zh z pid nih jshli pidzemni hodi zi zrubami na richku dovzhinoyu inodi ponad 10 sazhniv Vodnimi nazivalisya ti de buv viyizd do richki v moskovskomu Kremli bula Vodozvidna vezha v yakij pidijmali vodu z Moskvi riki v carskij palac U monastirskih ogorozhah vezhi neridko nazivalisya za nazvoyu sluzhb sho v nih mistilisya yak napriklad kvasovarna pivovarna tosho Krim cih zagalnih nazv u vezh buli she imena vlasni yaki pohodili vid urochish yak napriklad Borovicka Novinska abo vid svyat obraziv i cerkov napriklad Troyicka Spaska Nikolska Kostyantino Eleninska ta inshi Inodi na pokrivli vezh vlashtovuvalisya gorisha kliti abo vartivni dlya dozoru yaki nazivalisya vishkami vid chogo i sami vezhi cogo vidu nazivalisya vishkami Chislo proyizhdzhih vezh zalezhalo vid velichini mista u velikih bulo po kilka v moskovskomu Kremli napriklad p yat a v malenkih ne menshe dvoh ce robilosya ochevidno z tiyeyu metoyu shob garnizon mig vryatuvatisya cherez inshi vorota koli v yakis iz nih vrivayetsya silnishij vorog inakshe vin buv bi perebitij v tih samih stinah yaki jomu sluzhili zahistom Mariupol Vorota zrozumilo buli najslabshoyu chastinoyu forteci i tomu osoblivo silno zmicnyuvalisya vezhami vezhi stavilisya z bokiv vorit mi ce bachimo napriklad v abo v ogorozhi Borisoglibskogo monastirya Yaroslavskoyi oblasti abo zh pered voritnoyu vezheyu vlashtovuvavsya osoblivij obnesenij zubchastoyu stinoyu dvorik na yakij veli pershi vorota z cogo dvorika pid vezheyu u fortecyu veli drugi vorota Vigoda takoyi pobudovi polyagala v tomu sho voroga yakij prorvavsya cherez pershi vorota mozhna bulo perebiti na perednomu dvoriku persh nizh vin vstigne prorvatisya cherez drugi vorota Prikladami takoyi arhitekturi ye Spaska Nikolska ta Troyicka vezhi moskovskogo Kremlya Inodi pered voritnoyu vezheyu iz zovnishnogo boku fortechnogo rovu stavilasya okrema vezha yaka stanovila peredmostovi ukriplennya i zahishala mist sho viv do fortechnih vorit Zrazkom podibnih vezh mozhe sluzhiti tak zvana Kutaf yeva vezha sho stoyit naproti Troyickih vorit moskovskogo Kremlya Vorota v bashtah buli zvichajno duzhe tovsti i shiroki cherez sho i sami vorotni bashti buli nabagato bilshi vid inshih napriklad mali blizko semi sazhniv v dovzhinu i shirinu Vorota ci robilisya z duba obbivalisya inodi zalizom i zamikalisya velicheznimi zamkami i zasuvami U mirnij chas vorota ne zachinyalisya a tilki na nich opuskalasya zverhu reshitka gersa ci ruhomi gratchasti vorota rozmishuvalisya vseredini nagori vorit v osoblivih gnizdah i robilisya z metoyu shob yih mozhna bulo opustiti v rishuchu hvilinu i postaviti nespodivanu pereshkodu pered suprotivnikom Zovni vezhi pid vorotami mistivsya zvichajno obraz svyatogo abo svyatoyi yakij davav nazvu vezhi inodi zh u fortechnih vezhah nad vorotami vlashtovuvalisya malenki cerkvi a v monastirskih murah mi bachimo ce majzhe postijno Krim togo na proyizzhih vezhah vlashtovuvali bojovi dzvinici i vistovij dzvin yakij nazivavsya inodi spoloshnij bo v nogo bili na spoloh abo sklikali narod Razom z vistovim dzvonom stavilosya takozh vistova garmata yaka sluzhila dlya podachi riznih signaliv Na inshih vezhah takozh inodi pidvishuvali dzvoni v nih dzvonili pri vilazkah dlya pidnyattya bojovogo duhu pid chas boyu z vorogami U temni nochi na vezhah zapalyuvalisya nad vorotami svichki v slyudyanih lihtaryah U starih mistah i monastiryah zbereglosya na shastya bagato vezh z yakih nemalo viriznyayutsya nadzvichajno vitonchenimi i hudozhnimi formami Pershe misce mizh nimi zvichajno zajmayut za krasoyu vezhi moskovskogo Kremlya potim slid vkazati na vezhi Velikogo Novgoroda Rostova Yaroslavlya Nizhnogo Novgoroda Kolomni Tuli Zarajska Smolenska Pskova ta Astrahani do chisla monastirskih ogorozh z najbilsh krasivimi i najkrashe zberezhenimi vezhami mozhna vidnesti ogorozhi monastiriv Novodivichogo Donskogo i Simonova v Moskvi Troyice Sergiyevoyi lavri v Moskovskij oblasti Ipatiyivskogo Kostromskoyi oblasti Spaso Eveimieva v Suzdali Borisoglibskogo v Yaroslavskij oblasti Priluckogo u Vologdi Kirilo Bilozerskogo v Novgorodskoyi oblasti ta Soloveckogo na Bilomu mori Krim vezh riznih kremliv i monastiriv ye ne malo okremih vezh yaki koristuyutsya znachnoyu populyarnistyu taki napriklad yak v Moskvi vidoma v narodi pid nazvoyu narechenoyi Ivana Velikogo Menshikova vezha tam samo Evemiyeva vezha v Novgorodi Sumbekina vezha v Kazani Belavinska i Stolpenska vezha v Polshi poblizu Holma i Kam yanec Litovska vezha v Bilorusi v Grodnenskij oblastiPrikladVezha burova ros vyshka burovaya angl drilling derrick drilling mast nim Bohrturm okrema sporuda yaka zastosovuyetsya pri sporudzhenni burovoyi sverdlovini Vidomi vezhiNizhche navoditsya dekilka prikladiv najvidomishih ta najvishih vezh Vavilonska vezha legendarna vezha pro yaku zgaduyetsya u Bibliyi Aleksandrijskij mayak legendarnij mayak odne z semi chudes svitu Aleksandriya Yegipet ne zberigsya Yerihonska vezha 8 25 m najdavnisha vezha sho zbereglasya do sogodni IX st do n e Dubajska vezha Burdzh Halifa najvisha budivlya u sviti z 2009 roku 828 m Ob yednani Arabski Emirati Varshavska radioshogla 646 38 m Varshava Polsha Tokijske Nebesne derevo 634 m Tokio Yaponiya Abrazh al Bait 601 m Mekka Saudivska Araviya Televezha Guanchzhou 600 m Guanchzhou Kitaj Si En Tauer 553 m Toronto Kanada Ostankinska televezha 540 m Moskva Rosiya Tajbej 101 449 2 m 509 2 m z antenoyu Tajbej Tajvan Shidna perlina 468 m Shanhaj Kitaj Vsesvitnij torgovij centr pivnichna vezha 417 m pivdenna 415 m Nyu Jork SShA zrujnovanij u rezultati teroristichnogo aktu 11 veresnya 2001 Kiyivska televezha 385 m Kiyiv Ukrayina Empajr Stejt Bilding 381 m 448 m z antenoyu Nyu Jork SShA najvisha sporuda u sviti z 1931 do 1954 roku Berlinska televezha 368 m Berlin Nimechchina Yevropaturm 337 5 Frankfurt na Majni Nimechchina Tokijska vezha 332 Tokio Yaponiya Ejfeleva vezha 324 m Parizh Franciya najvisha sporuda u sviti z 1889 do 1930 roku Krajsler Bilding 282 m 319 9 z antenoyu Nyu Jork SShA najvisha sporuda u sviti z 1930 do 1931 roku Brovarska radiovezha 259 6 m Brovari Ukrayina Harkivska televezha 242 5 Harkiv Ukrayina Vezha Sentech 234 m Jogannesburg PAR Melitopolska retranslyuyucha televezha 216 m Melitopol Ukrayina Odeska televezha 199 m Odesa Ukrayina Lvivska televezha 192 Lviv Ukrayina Monument ideyam Chuchhe 147 m Phenyan Pivnichna Koreya Vezha Shuhova u Moskvi 148 3 m Rosiya Velika lavrska dzvinicya 96 52 Kiyiv Ukrayina Godinnikova vezha vestminsterskogo palacu 96 3 m London Velika Britaniya Kutb Minar 72 6 m Deli Indiya najvishij u sviti ceglyanij minaret 1193 1368 Adzhigolskij mayak 64 m poblizu sela Ribalche Golopristanskogo rajonu Hersonskoyi oblasti Ukrayina najvishij mayak Ukrayini maye osoblivu giperboloyidnu formu 1911 Pizanska vezha 56 m Piza Italiya Vezha Gerkulesa 55 m La Korunya Galisiya Ispaniya najdavnishij u sviti mayak sho zberigsya do sogodni I st n e perebudovana v 1791 roci Spaska vezha golovna vezha moskovskogo Kremlya Rosiya Vezhi San Dzhiminyano pam yatka v spisku Svitovoyi spadshini Italiya Vezha Zenona najdavnisha vezha na teritoriyi Ukrayini II st do n e Hersones Voroncovskij mayak Odesa Ukrayina Kam yanecka vezha Kam yanec Bilorus Bashta Stefana Batoriya Kam yanec Podilskij Ukrayina Zaharzhevska bashta Kam yanec Podilskij Ukrayina Vitovtova vezha Hersonska obl UkrayinaZobrazhennya vezhOboronna Vezha Frajberg Saksoniya Vishka visokovoltna shogla Vezha portu Kobe Naglyadova vezha Si En Tauer v Toronto Ontario Kanada Vezha Pujo v Kuopio Finlyandiya Sirs Tauer v Chikago Praga El Faro Tauers Buenos Ajres Argentina Monetna vezha v Amsterdami Tipova radyanska televezha Penza Div takozhFortechna vezha Burova vezha KalanchaPrimitkiVezha Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1982 T 1 A G In t movoznavstva im O O Potebni AN URSR ukl R V Boldiryev ta in 632 s Materialy dlya istorii inzhenernogo iskusstva v Rossii chast 1 str 96 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi U 2 h t Ukl Yaroslav Rudnickij Vinnipeg Ottava 1962 82 Arhiv originalu za 4 lipnya 2017 Procitovano 29 chervnya 2017 Luchik V V Vstup do slov yanskoyi filologiyi pidruchnik Kiyiv Akademiya 2008 ISBN 978 966 580 262 4 stor 166 Adel Yahya Jericho Geschichte archaologische und religiose Statten Reisefuhrer The Palestinian Association for Cultural Exchange Ramallah 2005 LiteraturaUkrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Mala girnicha enciklopediya u 3 t za red V S Bileckogo D Donbas 2004 T 1 A K 640 s ISBN 966 7804 14 3 S Violletle Due Dictionnaire raisonne de l architecture francaise du XI au XVI siecle t IX Parizh 1875 M A de Caumont Abecedaire ou rudiment d archeologie Caen 1870 g James Fergusson A history of architecture in all countries from the earliest times lo the present day London 1874 Sutter Conrad Thurmbuch Thurmformen aller Stile und Lander gesammelt und gezeichnet von Conrad Sutter Berlin Wasmuth 1895 Das Buch als kostenloser Download nedostupne posilannya z bereznya 2019 Erwin Heinle Fritz Leonhardt Turme aller Zeiten aller Kulturen Deutsche Verlags Anstalt Stuttgart Nimechchina 1997 ISBN 3 421 02931 8 Nikolaj Kostomarov Ocherk domashnej zhizni i nravov velikorusskogo naroda glava 1 Spb 1887 V Laskovskij Materialy po istorg inzhenernogo iskusstva v Rossii Spb 1858 A Puzyrevskij Istoriya voennogo iskusstva v srednie veka Spb 1884 P N Batyushkov Holmskaya Rus str 13 21 i 29 Materialy po arheologii Kavkaza chast 1 Moskva 1888 N M Snegirev i A Martynov Russkaya starina v pamyatnikah cerkovnogo i grazhdanskogo zodchestva Moskva 1852 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu VezhaSajt pro visotni budovi 17 grudnya 2020 u Wayback Machine angl Bashta Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1957 T 1 kn I Literi A B S 76 77 1000 ekz Bashta Terminologichnij slovnik dovidnik z budivnictva ta arhitekturi R A Shmig V M Boyarchuk I M Dobryanskij V M Barabash za zag red R A Shmiga Lviv 2010 S 30 31 ISBN 978 966 7407 83 4 Ce nezavershena stattya z budivnictva Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi