Коктебе́ль (у 1945–1992 роках — Планерське; крим. Köktöbel) — селище в Україні, у складі Феодосійського району Автономної Республіки Крим. З березня 2014 року окуповано Російською Федерацією разом з усім Кримом.
селище Коктебель | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Регіон | Автономна Республіка Крим | ||||
Район/міськрада | Феодосійський район | ||||
Рада | Коктебельська селищна рада | ||||
Код КАТОТТГ | UA01180250010028527 | ||||
Облікова картка | Коктебель | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | VIII століття | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 0.8169 км² | ||||
Населення | ▲2869 (на 2014 рік) | ||||
Густота | 3512.06 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 98186 | ||||
Телефонний код | +380 6562 | ||||
Географічні координати | 44°57′36″ пн. ш. 35°14′29″ сх. д. / 44.96000° пн. ш. 35.24139° сх. д. | ||||
Висота над рівнем моря | 20 м | ||||
Водойма | Чорне море | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Феодосія | ||||
До станції: | 20 км | ||||
До райцентру: | |||||
- автошляхами: | 20,1 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- автошляхами: | 116 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | Феодосійська міськрада, смт Коктебель, пров. Висотний, 1 | ||||
Голова селищної ради | Булига Олексій Миколайович | ||||
Карта | |||||
![]() Коктебель | |||||
![]() Коктебель | |||||
|
Загальні відомості
Розташований на південно-східному узбережжі Чорного моря біля підніжжя гірського масиву Кара-Даг, за 116 км від кримської столиці Сімферополя і за 21 км від найближчої залізничної станції в місті Феодосія (автошлях Р29). Автовокзал забезпечує автобусний зв'язок із містами Сімферополь, Судак, Керч. Постійно курсують маршрутні таксі. У селищі є маршрутки типу 1, 2, 3…, що пов'язують усі вулиці та проспекти Коктебеля.
Населення
2841 осіб (2001 р.), у тому числі: росіян — 50 %, українців — 36 %, проживають також кримські татари, болгари, греки, німці і представники інших національностей.
Всеукраїнський перепис 2001 року показав наступний розподіл по носіям мови
Мова | відсоток |
---|---|
російська | 94,76 |
українська | 2,57 |
кримськотатарська | 2,25 |
інші | 0,18 |
Історія
Долини навколо Кара-Дагу здавна були заселені. Свідчення тому — бронзові сокири, знайдені біля східного схилу Святої гори. У VIII столітті на місці нинішнього Коктебеля був великий для того часу порт. У X столітті поселення зруйнували печеніги. Життя відновилося приблизно через 300 років. Із часом виникає невелике селище під назвою Коктебель (Коктебель з кримськотатарської мови — «країна блакитних скель»). Але більш обґрунтованою з наукової точки зору є інша версія. Словом töbel у кримськотатарській мові називають цятку на лобі у тварини. А kök töbel означає «сірий [кінь] із цяткою на лобі». На користь цієї версії свідчить те, що до середини XX століття в Джанкойському районі Криму існувало село Кара-Тебель (qara töbel — «вороний [кінь] із цяткою на лобі»).
Наприкінці XIII сторіччя поселення захопили венеційці, які називали його . В 60-х роках XIV сторіччя його відбили генуезці. В XV сторіччі місцевість опинилася під владою кримських ханів.
Коктебель у довоєнний час входив до складу Старо-Кримського району Кримської АРСР. У 1945 році селище було перейменоване на Планерське і входило до складу Судацького району Кримської області.
З 1960 року — смт, з 1979 року — у складі Судацького району, а з 1991 року — знов у складі міськради Феодосії.
У 2013 році голову селищної ради Олексія Булигу, який перебував на цій посаді з 1991 року, засудили до 3-х років позбавлення волі через незаконну передачу комунальної власності в оренду.
Природні ресурси
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0THlWRU1DVkJNaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TlNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFqRWxSREVsT0RNbFJERWxPRFVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJeEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF4SlRoRFgxQmhibTl5WVcxaE1TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RKVVF3SlVFeUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzFKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDTVNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE5TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJEQWxRakVsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJERWxPRU5mVUdGdWIzSmhiV0V4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Природно-ресурсний потенціал — сприятливі кліматичні умови для відпочинку.
Коктебель — курортне селище, що добре відоме в Україні і далеко за її межами.
Селище розташоване на межі гір, лісу і степу, що формує цілющий сухий і теплий клімат.
Соціальна сфера
У селищі — 1 загальноосвітня школа; 2 дитячих садка; лікарня; школа мистецтв, Палац культури «Юбілейний», бібліотека; 1 пансіонат, 1 турбаза, Будинок творчості письменників «Коктебель», 4 бази відпочинку, 3 оздоровчих дитячих табори, 2 автокемпінги, готель; Будинок-музей М. Волошина; православний християнський храм.
Пам'ятки та визначні місця
- У південній частині Коктебельської долини розташоване плато Тепсень — середньовічне городище, архітектурно-археологічна пам'ятка.
- У 1997 році в селищі встановлена меморіальна дошка мистецтвознавцю, перекладачу, художнику А. Габрічевському. З 1984 у селищі діє Будинок-музей Максиміліана Волошина (44°57′30″ пн. ш. 35°14′49″ сх. д. / 44.95833° пн. ш. 35.24694° сх. д.).
- Поблизу Коктебеля розташований Карадазький заповідник.
- З 1970 року в селищі створена Енотека Коктебеля, подібна є в Масандрі.
- Подорож з Коктебелю до Курортного.
- Морська прогулянка повз Карадаг.
Культура
У селищі з 6 по 10 вересня в Будинку-музеї Максиміліана Волошина пройшов IX міжнародний науково-творчий симпозіум «Волошинський вересень». Він зібрав представників 26 країн.
Починаючи з 2003 року Коктебель став місцем проведення міжнародного музичного фестивалю Jazz Koktebel.
Персоналії
З містом пов'язане життя багатьох діячів культури і науки: засновника дачного Коктебеля — академіка, лікаря ученого-виноградаря ; поета і художника Максиміліана Волошина, у будинку якого відпочивали Максим Горький, Олександр Грін, Михайло Булгаков, Марина Цвєтаєва, Ілля Еренбург; археолога Павла Шульца; письменниця Марієтта Шагінян; академік і конструктор космічних кораблів Сергій Корольов.
У 20-30-х рр. в околицях Коктебеля регулярно проводилися змагання з планерного спорту. Тут починали свій шлях в небо відомі льотчики і авіаконструктори: Сергій Анохін, Олег Антонов, Костянтин Арцеулов, Сергій Іллюшин та інші.
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2015 року (PDF, XLS)
- . Архів оригіналу за 11 липня 2017. Процитовано 17 лютого 2009.
- Розподіл населення за рідною мовою, Автономна Республіка Крим (укр.). Державна служба статистики України. Архів оригіналу за 26 червня 2013. Процитовано 25 червня 2015.
- Мустафін О. Перлини в степу. Розмови про минуле українського Півдня. Х., 2023, с.114
- Мера Коктебеля засудили до трьох років за службову недбалість [ 29 грудня 2017 у Wayback Machine.] Тиждень.ua. 06.09.2013.
- . Архів оригіналу за 11 грудня 2011. Процитовано 4 вересня 2011.
Див. також
- 3373 Коктебелія — астероїд, названий на честь поселення.
Джерела та література
- Д. С. Вирський, Р. г.. Коктебель [ 18 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2007. — Т. 4 : Ка — Ком. — С. 439. — .
- Н. Ю. Караяні. Коктебель [ 18 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Горный Крым. Атлас туриста / ГНПП «Картографія», Укргеодезкартографія ; ред.: Д. И. Тихомиров, Д. В. Исаев, геоинформ. подгот. Е. А. Стахова. — К. : ДНВП «Картографія», 2010. — 112 с.
Посилання
- Koktebel.net [ 27 липня 2020 у Wayback Machine.](рос.)
- (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koktebe l u 1945 1992 rokah Planerske krim Koktobel selishe v Ukrayini u skladi Feodosijskogo rajonu Avtonomnoyi Respubliki Krim Z bereznya 2014 roku okupovano Rosijskoyu Federaciyeyu razom z usim Krimom selishe KoktebelGerb Koktebelya Prapor KoktebelyaKrayina UkrayinaRegion Avtonomna Respublika KrimRajon miskrada Feodosijskij rajonRada Koktebelska selishna radaKod KATOTTG UA01180250010028527Oblikova kartka Koktebel Osnovni daniZasnovano VIII stolittyaStatus iz 2024 rokuPlosha 0 8169 km Naselennya 2869 na 2014 rik Gustota 3512 06 osib km Poshtovij indeks 98186Telefonnij kod 380 6562Geografichni koordinati 44 57 36 pn sh 35 14 29 sh d 44 96000 pn sh 35 24139 sh d 44 96000 35 24139Visota nad rivnem morya 20 mVodojma Chorne moreVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya FeodosiyaDo stanciyi 20 kmDo rajcentru avtoshlyahami 20 1 kmDo obl centru avtoshlyahami 116 kmSelishna vladaAdresa Feodosijska miskrada smt Koktebel prov Visotnij 1Golova selishnoyi radi Buliga Oleksij MikolajovichKartaKoktebelKoktebelKoktebel u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Koktebel znachennya Zagalni vidomostiRoztashovanij na pivdenno shidnomu uzberezhzhi Chornogo morya bilya pidnizhzhya girskogo masivu Kara Dag za 116 km vid krimskoyi stolici Simferopolya i za 21 km vid najblizhchoyi zaliznichnoyi stanciyi v misti Feodosiya avtoshlyah R29 Avtovokzal zabezpechuye avtobusnij zv yazok iz mistami Simferopol Sudak Kerch Postijno kursuyut marshrutni taksi U selishi ye marshrutki tipu 1 2 3 sho pov yazuyut usi vulici ta prospekti Koktebelya Naselennya2841 osib 2001 r u tomu chisli rosiyan 50 ukrayinciv 36 prozhivayut takozh krimski tatari bolgari greki nimci i predstavniki inshih nacionalnostej Vseukrayinskij perepis 2001 roku pokazav nastupnij rozpodil po nosiyam movi Mova vidsotokrosijska 94 76ukrayinska 2 57krimskotatarska 2 25inshi 0 18IstoriyaDolini navkolo Kara Dagu zdavna buli zaseleni Svidchennya tomu bronzovi sokiri znajdeni bilya shidnogo shilu Svyatoyi gori U VIII stolitti na misci ninishnogo Koktebelya buv velikij dlya togo chasu port U X stolitti poselennya zrujnuvali pechenigi Zhittya vidnovilosya priblizno cherez 300 rokiv Iz chasom vinikaye nevelike selishe pid nazvoyu Koktebel Koktebel z krimskotatarskoyi movi krayina blakitnih skel Ale bilsh obgruntovanoyu z naukovoyi tochki zoru ye insha versiya Slovom tobel u krimskotatarskij movi nazivayut cyatku na lobi u tvarini A kok tobel oznachaye sirij kin iz cyatkoyu na lobi Na korist ciyeyi versiyi svidchit te sho do seredini XX stolittya v Dzhankojskomu rajoni Krimu isnuvalo selo Kara Tebel qara tobel voronij kin iz cyatkoyu na lobi Naprikinci XIII storichchya poselennya zahopili venecijci yaki nazivali jogo V 60 h rokah XIV storichchya jogo vidbili genuezci V XV storichchi miscevist opinilasya pid vladoyu krimskih haniv Koktebel u dovoyennij chas vhodiv do skladu Staro Krimskogo rajonu Krimskoyi ARSR U 1945 roci selishe bulo perejmenovane na Planerske i vhodilo do skladu Sudackogo rajonu Krimskoyi oblasti Z 1960 roku smt z 1979 roku u skladi Sudackogo rajonu a z 1991 roku znov u skladi miskradi Feodosiyi U 2013 roci golovu selishnoyi radi Oleksiya Buligu yakij perebuvav na cij posadi z 1991 roku zasudili do 3 h rokiv pozbavlennya voli cherez nezakonnu peredachu komunalnoyi vlasnosti v orendu Prirodni resursiTiha buhta Koktebel Panorama Prirodno resursnij potencial spriyatlivi klimatichni umovi dlya vidpochinku Koktebel kurortne selishe sho dobre vidome v Ukrayini i daleko za yiyi mezhami Selishe roztashovane na mezhi gir lisu i stepu sho formuye cilyushij suhij i teplij klimat Socialna sferaU selishi 1 zagalnoosvitnya shkola 2 dityachih sadka likarnya shkola mistectv Palac kulturi Yubilejnij biblioteka 1 pansionat 1 turbaza Budinok tvorchosti pismennikiv Koktebel 4 bazi vidpochinku 3 ozdorovchih dityachih tabori 2 avtokempingi gotel Budinok muzej M Voloshina pravoslavnij hristiyanskij hram Pam yatki ta viznachni miscyaU pivdennij chastini Koktebelskoyi dolini roztashovane plato Tepsen serednovichne gorodishe arhitekturno arheologichna pam yatka U 1997 roci v selishi vstanovlena memorialna doshka mistectvoznavcyu perekladachu hudozhniku A Gabrichevskomu Z 1984 u selishi diye Budinok muzej Maksimiliana Voloshina 44 57 30 pn sh 35 14 49 sh d 44 95833 pn sh 35 24694 sh d 44 95833 35 24694 Poblizu Koktebelya roztashovanij Karadazkij zapovidnik Z 1970 roku v selishi stvorena Enoteka Koktebelya podibna ye v Masandri Podorozh z Koktebelyu do Kurortnogo Morska progulyanka povz Karadag KulturaU selishi z 6 po 10 veresnya v Budinku muzeyi Maksimiliana Voloshina projshov IX mizhnarodnij naukovo tvorchij simpozium Voloshinskij veresen Vin zibrav predstavnikiv 26 krayin Pochinayuchi z 2003 roku Koktebel stav miscem provedennya mizhnarodnogo muzichnogo festivalyu Jazz Koktebel PersonaliyiZ mistom pov yazane zhittya bagatoh diyachiv kulturi i nauki zasnovnika dachnogo Koktebelya akademika likarya uchenogo vinogradarya poeta i hudozhnika Maksimiliana Voloshina u budinku yakogo vidpochivali Maksim Gorkij Oleksandr Grin Mihajlo Bulgakov Marina Cvyetayeva Illya Erenburg arheologa Pavla Shulca pismennicya Mariyetta Shaginyan akademik i konstruktor kosmichnih korabliv Sergij Korolov U 20 30 h rr v okolicyah Koktebelya regulyarno provodilisya zmagannya z planernogo sportu Tut pochinali svij shlyah v nebo vidomi lotchiki i aviakonstruktori Sergij Anohin Oleg Antonov Kostyantin Arceulov Sergij Illyushin ta inshi PrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2015 roku PDF XLS Arhiv originalu za 11 lipnya 2017 Procitovano 17 lyutogo 2009 Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Avtonomna Respublika Krim ukr Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 26 chervnya 2013 Procitovano 25 chervnya 2015 Mustafin O Perlini v stepu Rozmovi pro minule ukrayinskogo Pivdnya H 2023 s 114 Mera Koktebelya zasudili do troh rokiv za sluzhbovu nedbalist 29 grudnya 2017 u Wayback Machine Tizhden ua 06 09 2013 Arhiv originalu za 11 grudnya 2011 Procitovano 4 veresnya 2011 Div takozh3373 Koktebeliya asteroyid nazvanij na chest poselennya Dzherela ta literaturaD S Virskij R g Koktebel 18 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2007 T 4 Ka Kom S 439 ISBN 978 966 00 0692 8 N Yu Karayani Koktebel 18 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Gornyj Krym Atlas turista GNPP Kartografiya Ukrgeodezkartografiya red D I Tihomirov D V Isaev geoinform podgot E A Stahova K DNVP Kartografiya 2010 112 s PosilannyaKoktebel u sestrinskih VikiproyektahTemi u Vikidzherelah Koktebel u Vikimandrah Koktebel u Vikishovishi Koktebel net 27 lipnya 2020 u Wayback Machine ros ros