Анексія Криму Росією — насильницьке протиправне тимчасове відторгнення більшої частини Кримського півострова, розташованого у межах українських адміністративних одиниць — Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, від України та одностороннє незаконне включення їх до складу Російської Федерації на правах суб'єктів федерації — «Республіки Крим» та «міста федерального значення Севастополь», що було проголошено Російською Федерацією 18 березня 2014 року (нібито внаслідок так званого «референдуму про статус Криму» 16 березня 2014 року).
Анексія Криму | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Частина російсько-української війни (з 2014) | |||||||||
Російські військові в Криму, 9 березня 2014 | |||||||||
| |||||||||
Сторони | |||||||||
Лідери | |||||||||
|
| ||||||||
Сили | |||||||||
Збройні формування: Формування громадян:
| Збройні формування: Формування громадян: Патріотично налаштовані кримчани | ||||||||
Втрати | |||||||||
5 кораблів для блокади озера Донузлав | Загиблі: 2 цивільних, 2 військовики Поранені: 2 військовики. Зниклі безвісти: 2 цивільних. |
Один з наслідків і одна зі складових частин російської збройної агресії проти України з 2014 р. Анексії у лютому-березні 2014 р. передували організовані антиукраїнські виступи у містах Криму, блокада і захоплення стратегічних об'єктів півострова і військових частин ЗСУ підрозділами російської армії у деяких випадках під прикриттям окремих цивільних осіб і новостворених спецслужбами РФ «загонів самооборони Криму», що поклало початок окупації Криму Росією.
Насильницька анексія Криму, як і псевдореферендум, не визнаються українською державою і більшістю країн, не визнається Генеральною асамблеєю ООН, ПАРЄ, ПА ОБСЄ[⇨], а також суперечить рішенню Венеційської комісії, натомість російською владою трактується як «повернення Криму до Росії». Згідно з Законом України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» територія Кримського півострова внаслідок російської окупації вважається тимчасово окупованою територією.
У кінці лютого — початку березня 2014 перекинуті з Росії і кримських баз Чорноморського флоту РФ війська без розпізнавальних знаків, скориставшись моментом зміни влади в Україні внаслідок Євромайдану, окупували Кримський півострів. Також було створено збройне формування з російських «козаків», яке називало себе «самооборона Криму». 16 березня 2014 на території Криму і міста Севастополя пройшов референдум про статус півострова, за результатами якого Росія включила Крим до свого складу. Ні Україна, ні ЄС, ні США не визнали це незаконне голосування й початок тимчасової окупації Криму.
Фактично ж результати «рефередуму» і явка на нього були повністю сфальсифіковані російським керівництвом: так, згідно з доповіддю [ru], було підраховано, що фактична явка на референдумі в Криму склала лише 30 відсотків, серед яких тільки від 50 до 60 (на відміну від російського числа в 97 %) відсотків обрали входження в Росію.
У серпні 2014 р. «голова» «Ради міністрів Республіки Крим» Сергій Аксьонов сказав, що ініціатором анексії Криму був російський президент Володимир Путін. У березні 2019 р. Аксьонов зізнався, що захопленням Криму керував особисто Путін.
За даними соцопитування, проведеного з 8 по 18 лютого 2014 Київським міжнародним інститутом соціології, 41 % жителів Криму бажали входження автономії до складу Росії. 6 березня 2014 на сайті телеканалу ATR був проведений інтернет-референдум, під час якого можна було висловити свою думку щодо приєднання Криму до РФ. Більшість людей, які взяли участь у голосуванні, висловилась проти. 7 березня російські військові в Криму відключили від інтернету перший кримськотатарський телеканал ATR.
Термінологія
15 квітня 2014 року Верховна Рада України прийняла закон, який визначає Автономну Республіку Крим і місто Севастополь як «території, що знаходяться під тимчасовою окупацією».
За українським законодавством та за нормами міжнародного права, Крим є окупованим, а Росія має статус держави-окупанта. Термін «незаконна або протиправна анексія» (англ. illegal annexation), поряд зі згадкою слова «анексія» є найбільш поширеним у міжнародних документах та у заявах західних партнерів України. Він фігурує і в поданнях України до міжнародних судів.
Коментар МКЧХ до IV Женевської конвенції спростовує припущення, що констатація факту анексії «легалізує» її наслідки. Натомість, формулювання про «спробу анексії» натякає, що немов Росія намагалася вчинити злочин, але відмовилася від цього наміру. У самій Росії кримінально карають медіа за згадку терміну «анексія» (п. 156 рішення ЄСПЛ щодо Криму).
Росія також вчинила злочин агресії, межі якого визначила Генасамблея ООН у резолюції № 3314 від 1974 року.
18 липня 2022 року Верховна Рада України прийняла закон, яким передбачено застосування загального формулювання «тимчасово окупована Російською Федерацією територія України» замість чинних «тимчасово окупована територія Автономній Республіці Крим та міста Севастополь» і «тимчасово окуповані території у Донецькій та Луганській областях».
Передісторія
Належність Криму до 1991 року
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0TDBkMVlsOVVZWFp5YVdGZlpYUm9ibTlmTVRnNU55NXFjR2N2TXpVd2NIZ3RSM1ZpWDFSaGRuSnBZVjlsZEdodWIxOHhPRGszTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelprTHpJd01ERmZKVVF3SlRsQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRFh5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaTVxY0djdk16VXdjSGd0TWpBd01WOGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtOZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF4SlRneEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Кримський півострів вперше був захоплений Росією 1774, коли в результаті чергової російсько-турецької війни між Російською та Османською імперіями було підписано Кючук-Кайнарджійський договір. Під контролем Росії опинилися фортеці Кінбурн, Єнікале, Азов та Керч; Росія де-факто почала контролювати півострів і прилеглу Кубань, тут розташувались російські війська. Наступним кроком стала примусова депортація російською владою з Криму християн — переважно ремісників і торговців греків і вірмен у Північне Приазов'я. Це мало послабити Кримське ханство. 8 квітня 1783 Росія в порушення мирного договору, який гарантував повну незалежність Кримського ханства від обох держав («Всі татарські народи … від обох імперій мають бути визнані вільними і абсолютно незалежними від будь-якої сторонньої влади, але перебувають під самодержавною владою власного їх хана чингіського покоління» (рос. Все татарские народы … от обеих империй имеют быть признаны вольными и совершенно независимыми от всякой посторонней власти, но пребывающими под самодержавной властью собственного их хана чингисского поколения)) анексувала ханство, видавши відповідний маніфест, після чого Крим з захопленої території перетворився на частину Російської імперії. Але, незважаючи на приєднання до Росії, Крим залишався етнічно татарським — на кінець ХІХ ст. російське населення переважало лише в деяких містах, а в цілому на півострові більшість складали кримські татари.
При розпаді Російської імперії у 1917 р. кримські татари створили свою республіку у Криму на чолі з Номаном Челебіджиханом, яка претендувала на відновлення кримськотатарської державності. УНР спочатку не розглядала Кримський півострів — а лише «материкові» повіти Таврійської губернії (де більшість становили українці). У квітні 1918 УНР здійснила першу вдалу спробу встановити контроль над Кримом: подолавши Сальківський міст і прорвавши оборону «червоних», українська армія під командуванням Петра Болбочана 22 квітня зайняла Джанкой, а 24 квітня — Сімферополь. 29 квітня 1918 року в Севастополі переважна більшість кораблів Чорноморського флоту підняла український прапор. Однак під тиском німецького командування Армія УНР була вимушена залишити Кримський півострів.
У вересні 1918 гетьман Павло Скоропадський добився від Німеччини фактичної згоди на те, щоб Кримський півострів увійшов до складу Української Держави як автономна одиниця. Проте зміна направленості політичного вектора України в сторону небільшовицької Росії та повстання під проводом Симона Петлюри проти Скоропадського перекреслили всі зусилля України в цьому напрямку. 17 листопада 1920 більшовицькі війська витіснили армію Врангеля з Криму (з літа 1919 і до цього моменту Крим знаходився під постійним контролем білогвардійців) та встановили остаточний контроль над півостровом.18 жовтня 1921 утворено Кримську АРСР — кримськотатарську національно-територіальну автономію.
У 1941—1944 рр. у Криму точилися жорстокі битви другої світової війни. Після евакуації німецьких військ з півострова, у травні 1944 року радянською владою «за співпрацю з окупантами» була здійснена масова депортація з Криму корінного населення, здебільшого кримських татар, а на їх місце переселені колгоспники переважно з центральних регіонів країни.
30 червня 1945, року Кримську АРСР скасовано і приєднано до Російської РФСР. 25 червня 1946, згідно з указом Президії Верховної Ради СРСР на її місці була утворена звичайна область.
19 лютого 1954 Кримську область, зважаючи на тісні історичні та економічні зв'язки, було передано РРФСР до складу , відповідне рішення було ухвалено Президією Верховної Ради СРСР.
Після 1991 року
З кінця 1991 року Крим став автономною республікою у складі незалежної України. Відсутність сформованого законодавчого поля, наявність великої кількості прихильників проросійських поглядів, економічний крах початку 90-х років та боротьба за владу між місцевими та загальнодержавними елітами створили умови для політичної кризи в Криму.
5 травня 1992 Верховна Рада Криму проголосила «Акт про державну самостійність Криму», який спочатку передбачалося винести на всекримський референдум. Також того дня була ухвалена постанова щодо звернення до Президента і Верховної Ради України щодо укладення двостороннього договору між Республікою Крим і Україною. Наступного дня, 6 травня 1992, Верховна Рада Криму прийняла Конституцію, згідно з якою Крим проголошувався суверенною державою у складі України. В ході наступних переговорів центральної влади та влади Криму вони домовилися розмежувати повноваження місцевої та державної влади та внести зміни до прийнятої Конституції Криму, що пом'якшили її категоричний тон. На основі домовленостей 29 квітня Верховна Рада України прийняла закон «Про розмежування повноважень між органами державної влади Криму та України».
1992 року російські органи влади визнали указ президії Верховної ради СРСР 1954 року, яким Крим було включено до складу Української РСР, таким, що не має юридичної сили.
Серйозні суперечності між Україною та Росією щодо Криму почалися в 1992 році відразу після розпаду СРСР. Росія почала активно перешкоджати процесові переходу Чорноморського флоту під контроль України, застосовуючи як контррозвідувальні (перешкоджання зв'язку, радіоперехоплення), так і навіть локальні силові заходи. Проте частина Чорноморського флоту все ж перейшла на бік України. Найболючішим для Росії стало прийняття української присяги особовим складом військової комендатури Севастопольського гарнізону, яке відбулося 9 липня 1992. Це спровокувало Росію на відповідні заходи: вже наступного дня комендатуру захопила російська десантно-штурмова група.
У Вікіджерелах є Засідання Радбезу ООН 1993 р. щодо Севастополю |
У вересні 1993 відбувся ще один інцидент — українські піхотинці зіткнулися з російською береговою охороною, в результаті чого поранили трьох росіян. Звинувативши Україну в намаганні присвоїти собі Чорноморський флот, Росія запустила процес відокремлення Криму від України, роздаючи російські паспорти працівникам об'єктів Чорноморського флоту та ведучи антиукраїнську інформаційну кампанію по всій території Криму. В січні 1994 року Юрій Мєшков, який на той час обіймав посаду «президента» Криму, закликав Росію включити до свого складу Крим. Україна ввела на територію Криму велику кількість (близько 60 тисяч) солдатів Національної гвардії та прикордонних військ, після чого ситуація стабілізувалася. 10 червня 1994 Україна та Росія домовилися про поділ Чорноморського флоту.
17 березня 1995 Верховна Рада України скасувала дію Конституції Криму 1992 року разом з посадою президента. Указом Леоніда Кучми від 30 березня 1995 виконавча влада півострова повністю підпорядковувалась центральній владі. Юрій Мєшков виїхав до Росії. Фактично, гостра фаза протистояння центральної та місцевої влади була завершена у 1995 році. Новий статус Криму як автономії у складі України юридично закріпили Конституція України (1996) та Конституція Автономної Республіки Крим (1998).
30 вересня 2003 між Україною та РФ розгорівся конфлікт, причиною якого стало зведення Росією дамби в Керченській протоці; вона повинна була з'єднати станцію Тамань (Краснодарський край, РФ) з островом Тузла, який з січня 1941 в адміністративному плані входить до складу Криму. Таким чином Росія мала намір поширити свій суверенітет на острів Тузла, порушивши територіальну цілісність України. В листопаді 2003 конфлікт вдалося владнати, хоча обидві сторони вже почали готуватися до збройного протистояння. Президент України Леонід Кучма перервав турне по Південній Америці та направився на острів. Також, Кучма видав указ, у якому йшлося про те, що порушення територіальної цілісності спричинить за собою відповідні дії з боку РНБО, Комітету державної прикордонної служби, Міністерства оборони, СБУ. Конфлікт було вичерпано, коли Росія припинила будівництво дамби.
21 квітня 2010 Україна, Президентом якої на той час був Янукович, незважаючи на протести опозиції, уклала з Росією Харківські угоди, згідно з якими перебування Чорноморського флоту РФ у Криму подовжено до 2042 року. Метою цієї угоди для України було отримання знижки на російський газ. Перебування Чорноморського флоту РФ у Криму стало «бомбою сповільненої дії», адже він відігравав головну роль у розповсюдженні проросійських настроїв серед жителів Криму, також було легалізовано перебування російських військових на території Криму і частково — їхні дії по захопленню півострова («захист російськомовних і російських громадян» і т. ін.). Дуже значну роль відіграв він і в ході анексії Криму РФ.
У 2013 році було створено російське угруповання, яке під приводом безпеки зимових Олімпійських ігор у Сочі 2014 року відпрацьовувало блокування морської акваторії і повітряного простору, проведення розвідувальних операцій. Зокрема, здійснювало агресивні розвідувальні дії щодо України.
Історія
Операція по захопленню Криму ЗС Російської Федерації
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0wTDAxbFpHRnNYMFp2Y2w5MGFHVmZVbVYwZFhKdVgyOW1YME55YVcxbFlWOXlaWFpsY25NdWNHNW5Mekl3TUhCNExVMWxaR0ZzWDBadmNsOTBhR1ZmVW1WMGRYSnVYMjltWDBOeWFXMWxZVjl5WlhabGNuTXVjRzVuLnBuZw==.png)
Захоплення Кримського півострова армією РФ розпочалося 20 лютого 2014. У цей час на посаді Президента України перебував Віктор Янукович. Цей факт спростовує заяви російської влади, згідно з якими процес «повернення» Криму Росії розпочався 22 лютого 2014 та був спричинений фактичним позбавленням В. Януковича найвищої державної посади України. Підтвердженням цьому є також медаль «За повернення Криму», на якій датою початку анексії Кримського півострова вказано саме 20 лютого 2014 р.
Пономарьов Ілля Володимирович, російський політичний діяч, депутат Державної думи Росії (фракція «Справедлива Росія»), стверджує, що керівництво анексією Криму було доручено міністру оборони Сергію Шойгу і помічникові Володимира Путіна Владиславу Суркову.
Після самоусунення від влади президента України Віктора Януковича антиукраїнські виступи в Криму вибухнули з новою силою. 23 лютого в Севастополі відбувся 20-тисячний мітинг, на якому було прийнято рішення не перераховувати у Київ податки, а міським головою проголошено громадянина Росії О. Чалого.
Невдовзі на в'їздах до Севастополя з'явились блокпости і російські БТР-и.
На цей час міста Криму вже були заповнені російською агентурою, перевдягненими військовими і членами різноманітних парамілітарних формувань на кшталт козаків, які й склали основу так званої «самооборони Криму» і зображували перед об'єктивами телекамер нібито «настрої» місцевого населення, а підтримку і забезпечення отримували від Чорноморського флоту РФ.
25 лютого акції заїжджих і місцевих сепаратистів були проведені перед Кримським парламентом. Однак наступного дня проукраїнськи сили зібрали там більш численний мітинг і домоглися відтермінування засідання кримського парламенту (де планували розглядати питання щодо політичного майбутнього АР Крим). У відповідь в ніч на 27 лютого парламент та уряд Криму захопили російські спецпризначенці без знаків розрізнення і вивісили над ними прапори РФ. У захоплену будівлю парламенту окупанти під виглядом так званої «самооборони Криму» зігнали частину депутатів Верховної ради і у закритому режимі примусили ухвалити рішення про призначення референдуму щодо статусу Криму на 25 травня Того ж дня було захоплено аеропорт «Бельбек» у Севастополі, зупинено поромну переправу в Керчі. Майже одночасно (28.02 — 02.03.2014) розпочалося блокування російськими військовими без розпізнавальних знаків (т. зв. «зелені чоловічки», або «ввічливі люди») українських військових частин, кораблів і об'єктів на півострові; було захоплено Сімферопольський аеропорт і встановлено військові блокпости на в'їздах в Крим на Чонгарі і Перекопі. Деякі з військових містечок були захоплені штурмом. Українські військові зазвичай збройного опору не чинили, в багатьох випадках завдяки позиції своїх командирів, які, як виявилося пізніше, були заздалегідь завербовані російськими спецслужбами і невдовзі були прийняті на службу в окупаційну армію. (Слід зазначити, що на службу до російських окупантів перейшли майже всі державні службовці України: співробітники СБУ, міліції, МНС, судді, прокурори та ін.).
Такі настрої в Криму виявилися майже повністю зрежисованими Кремлем. Це підтвердив російський бойовик Ігор Гіркін. За його словами, голосування депутатів Верховної ради АРК за відставку тодішнього прем'єр-міністра Криму Анатолія Могильова та проведення «референдуму» проводилося під прямим тиском російських військових та працівників спецслужб. При цьому Гіркін заперечує те, що характер підтримки окупантів з боку кримських чиновників та простих людей був добровільним.
Саме дата 27 лютого 2014 року визначена Європейським судом з прав людини як день, коли розпочався фактичний контроль Росії над окупованим Кримським півостровом. «Починаючи з 27 лютого 2014 року суди, що діяли в Криму, не можуть вважатися такими, що сформовані у законний спосіб».
Формальним приводом для введення російських військ до Криму стало начебто звернення Віктора Януковича до В. Путіна (можливо, створене «заднім числом»), у якому висловлювалося прохання відновити конституційний лад в Україні за допомогою Збройних сил Росії. Фотокопію оригіналу звернення Януковича оприлюднив посол Росії при ООН Віталій Чуркін на засіданні Ради безпеки 3 березня:
Як законно обраний президент України заявляю: події на Майдані, незаконне захоплення влади в Києві привели до того, що Україна опинилася на порозі громадянської війни. У країні панують хаос і анархія. Життя і безпека людей, особливо на південному сході і в Криму, під загрозою. Під впливом західних країн здійснюються відкритий терор і насильство. Люди переслідуються за політичною і мовною ознаками. У цьому зв'язку звертаюся до президента Росії Володимира Володимировича Путіна з проханням використовувати збройні сили Російської Федерації для відновлення законності, миру, правопорядку, стабільності, захисту населення України.
Віктор Янукович, 1 березня 2014 року.
Оригінальний текст (рос.)Как законно избранный президент Украины заявляю: события на Майдане, незаконный захват власти в Киеве привели к тому, что Украина оказалась на пороге гражданской войны. В стране царят хаос и анархия. Жизнь и безопасность людей, особенно на юго-востоке и в Крыму, под угрозой. Под воздействием западных стран осуществляются открытый террор и насилие. Люди преследуются по политическому и языковому признакам.В этой связи обращаюсь к президенту России Владимиру Владимировичу Путину с просьбой использовать вооруженные силы Российской Федерации для восстановления законности, мира, правопорядка, стабильности, защиты населения Украины.
Виктор Янукович, 1 марта 2014 года.
В інтерв'ю 2 квітня Янукович підтвердив, що російські війська були введені до Криму на його прохання задля захисту громадян України:
Я це зробив не випадково, тому що я сам став об'єктом нападу бандитів. Адже по всій країні стали роз'їжджати озброєні банди, вони, в тому числі, переслідували і мене, стріляли по моєму кортежу, поранили мого офіцера. Я це сказав і попросив не випадково, тому що це розгул бандитів, що мають коріння фашистські, потрібно про це прямо говорити.
5 березня прессекретар МЗС України наголосив, що Янукович не мав права самостійно звертатись до президента Росії з проханням використовувати збройні сили іншої країни. За законодавством України подібне рішення могло бути прийнятим лише за умови наявності пропозиції з боку РНБО та за підтримки Верховної Ради.
Ця версія експрезидента України не вкладається в рамки логіки і закону, оскільки масштабна, спланована військова операція, якою безумовно було російське вторгнення, розпочалась задовго до самого звернення Януковича.
1 березня самопроголошений «голова Ради міністрів АР Крим» Сергій Аксьонов звернувся до Путіна посприяти у «забезпеченні миру і спокою» на території Криму. У відповідь того ж дня Президент РФ Російський президент відправив до Ради Федерації пропозицію про введення російських військ у Крим. Обидві палати Державної думи 1 березня 2014 р. об 17:20 проголосували за введення російських військ на територію України, і в Крим зокрема.
Починаючи з 1 березня, російські війська починають масштабні силові акції, спрямовані на блокування українських військових баз на території Криму, захоплення адміністративних приміщень, контроль транспортних магістралей, аеродромів та інших стратегічно важливих об'єктів. 2 липня 2014 року Парламентська асамблея Організації з безпеки і співробітництва в Європі визнала такі дії Росії військовою агресією, неспровокованою і заснованою на абсолютно безпідставних припущеннях і приводах.
Крім того, російські десантники захоплювали об'єкти у Криму у формі «Беркута», про це вказують фотографії самих десантників. зроблені у захоплених державних установах АР Крим, які вдалося дістати з їхніх акаунтів у соціальних мережах. Так, на фото, які, як пише Українська правда, дістав журналіст, зображені бійці 31-окремої десантно-штурмової бригади, яка брала участь у захопленні Криму. При цьому солдати частину завдань виконували у формі «Беркута».
16 березня окупаційною владою було проведено т. зв. «референдум» про незалежність АР Крим, яким вона намагалась легітимізувати захоплення іноземної території. 18 березня у Москві Президентом Росії Володимиром Путіним спільно з самопроголошеними Головою Ради Міністрів АРК Сергієм Аксьоновим, спікером Верховної Ради АРК Володимиром Константиновим, та головою Севастопольської МДА Олексієм Чалим підписано Договір про прийняття Республіки Крим до складу Росії.
Блокування військових частин тривало загалом до 19—24 березня, після чого вони здалися або були захоплені. Особовому складу була надана можливість залишити окупований півострів, також почалася евакуація військової техніки (яка була припинена після початку російської агресії на Донбасі у квітні 2014). Всього МО України відрапортувалось про 4000 військовослужбовців, які вийшли з окупованого Криму (з близько 15 000, які там перебували у лютому 2014).
Українські історики та політики передбачали подібний розвиток подій ще 2008 року, під час конфлікту між Росією та Грузією. Експерти вказували на те, що Російській Федерації потрібен лише привід для того, щоб почати анексію півострова. Саме таким приводом і стали події на Євромайдані.
Підрозділи ЗС РФ
1 жовтня 2016 року Військовий прокурор України Руслан Кравченко в ефірі програми «Київ-Донбас» «Громадського радіо» назвав підрозділи збройних сил Російської Федерації, які, разом з військами Чорноморського флоту РФ та під загальним командуванням командувача Чорноморським флотом Російської Федерації Вітко Олександра Вікторовича, брали участь в захопленні Криму, а саме:
- 31-а окрема гвардійська десантно-штурмова бригада повітряно-десантних військ РФ;
- 45-й окремий гвардійський полк спеціального призначення ПДВ Збройних сил РФ (в/ч 28 337);
- 18-а окрема гвардійська мотострілецька бригада;
- 58-а армія Південного військового округу збройних сил Російської Федерації;
- 98-а гвардійська повітряно-десантна дивізія ПДВ РФ (в/ч 65 451);
- 76-а гвардійська десантно-штурмова дивізія ПДВ РФ;
- 15-а окрема гвардійська мотострілецька бригада миротворчих сил Російської Федерації (в/ч 90 600).
За твердженням Руслана Кравченко,
.«для підготовки і ведення агресивної війни військова техніка та формений одяг військовослужбовців РФ, які брали участь в анексії Криму, були завчасно підготовлені шляхом маскування всіх тактичних знаків»
Проголошення «незалежності» Криму та «референдум»
11 березня 2014 року Верховна Рада Автономної Республіки Крим і Севастопольська міська рада прийняли декларацію про незалежність Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, згідно з якою у разі рішення народів Криму в результаті референдуму увійти до складу Російської Федерації, Крим буде оголошений суверенною республікою і саме в такому статусі звернеться до Російської Федерації з пропозицією про прийняття на основі відповідного міждержавного договору до складу Російської Федерації як нового суб'єкта Російської Федерації.
У Вікіджерелах є Засідання РБ ООН від 15 березня 2014 р. (рос.) |
16 березня 2014 року за рішенням Кримського парламенту був проведений референдум щодо статусу Криму. Призначення референдуму відбулося всупереч українському законодавству, що не передбачає місцевих референдумів, а для питань щодо зміни кордонів України вимагає всеукраїнський референдум. Попри указ виконувача обов'язків Президента України О. Турчинова, про призупинення рішення кримського парламенту, а також попри рішення Конституційного Суду України, що визнав оголошення референдуму таким, що не відповідає Конституції України, а також позицію Ради безпеки ООН референдум було проведено. Так званими «міжнародними спостерігачами», яких РФ та кримські сепаратисти допустили на півострів для роботи на «референдумі», були представники ультраправих, неонацистських та комуністичних європейських партій та особи з нацистськими та неосталіністськими поглядами.
В умовах бойкотування референдуму кримськотатарським народом, присутності великої кількості озброєних російських військовослужбовців, а також фальсифікацій, референдум в АРК буцімто зібрав понад 1,2 млн заповнених бюлетенів (що відповідає 83,10 % загальній кількості виборців), з яких нібито 96,77 % засвідчили вибір «за возз'єднання Криму з Росією на правах суб'єкта Російської Федерації».
Проголошення анексії Криму Росією
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTDFCMWRHbHVYM2RwZEdoZlZteGhaR2x0YVhKZlMyOXVjM1JoYm5ScGJtOTJKVEpEWDFObGNtZGxlVjlCYTNONWIyNXZkbDloYm1SZlFXeGxlR1Y1WDBOb1lXeDVYelF1YW5CbFp5OHlNakJ3ZUMxUWRYUnBibDkzYVhSb1gxWnNZV1JwYldseVgwdHZibk4wWVc1MGFXNXZkaVV5UTE5VFpYSm5aWGxmUVd0emVXOXViM1pmWVc1a1gwRnNaWGhsZVY5RGFHRnNlVjgwTG1wd1pXYz0uanBlZw==.jpeg)
18 березня 2014 року о 16:00 в Георгіївському залі Великого Кремлівського палацу Президент Росії Путін, прем'єр-міністр самопроголошеної Республіки Крим Аксьонов, голова новоствореної «Державної Ради» самопроголошеної Республіки Крим Константинов, та представник сепаратистського керівництва Севастополя — громадянин РФ Чалий підписали так званий «Договір про прийняття Криму до складу Росії».
20 березня договір був ратифікований Державною думою РФ (майже одноголосно — проти виступив лише Ілля Пономарьов, чотири депутати не голосували), а 21 березня — Радою Федерації, і набув чинності. 11 квітня відповідні зміни були внесені до конституції Росії.
З нагоди анексії Криму Росією прокотилася хвиля урочистих заходів, була запроваджена медаль Міністерства оборони Росії «За повернення Криму».
У березні 2015 з'явилася інформація, що з 18 000 українських військовослужбовців 14 000 з Криму не вийшли, а також стало відомо, що списки Чорноморського флоту РФ у 2014 р. були збільшені на 9200 осіб.
Причини неспротиву з боку ЗСУ
Згідно з доповіддю міністра оборони 2014 року Ігоря Тенюха, Україна могла зібрати для захисту своєї території угрупування всього із 5 тисяч боєздатних військових.
![]() | Їх можемо кинути в Крим, але це не вирішить проблему Криму. Ми їх там просто покладемо. А що робити з тисячами кілометрів кордону та підготовкою Росії до вторгнення? Коли зайдуть зранку з боку Чернігівської області, то до вечора вже у Києві будуть | ![]() |
Разом з тим, на думку міністра оборони 2005—2007 років Анатолія Гриценка, Україна мала можливість відреагувати оперативно:
![]() | На початку вторгнення близько 100 людей захопили два приміщення в Сімферополі – Кабінет міністрів та Верховну Раду Криму. Треба було негайно провести антитерористичну операцію. Коли там було 100 чи 200 осіб, у нас були сили та засоби це зробити. Ми мали два батальйони морської піхоти та два центри спецназу військово-морських сил. Я вже не кажу про те, що тоді ще не був закритий повітряний простір, тож можна було швидко доставити на півострів перевірений і лояльний до Києва спецпідрозділ з материка | ![]() |
Аналогічної думки дотримується експрокурор АРК:
Мене ніхто не переконає, що важко було надати вказівку закрити Керченську переправу, деблокувати органи влади, вивести із розташування флот та кримські військові формування. Не було волі, а, може, було й щось більш кримінальне
Політологи відзначають також брак легітимності української влади на тому етапі, а також численні випадки підкупів російськими офіцерами своїх українських колег, особливо з частин негайного реагування, наслідком якої стала висока лояльність правоохоронних органів Криму до окупантів та дистанціювання від Києва.
Наслідки
Окупація мала серйозні економічні наслідки для України, для Росії і для самого Криму. Найбільш серйозним наслідком для Криму стали проблеми із забезпеченням водою та електроенергією.
Доля кримськотатарського народу
Кримськотатарський народ послідовно виступав за збереження територіальної цілісності України і проти анексії Криму Росією. У районах гуртовного проживання кримських татар т. з. референдум не відбувся взагалі.[] «Кількість кримських татар, які взяли російські паспорти, можна перерахувати на пальцях. Крим окуповано й ми цього не сприймаємо», — прокоментував ситуацію Мустафа Джемілєв.[] Кримськотатарська діаспора, а також Кримські татари заявили про невизнання російської окупації Криму. У відповідь Росія заборонила в'їзд кримськотатарським лідерам М. Джемілєву та Р. Чубарову. Згідно з даними правозахисників станом на лютий 2015 р. з 300 тисяч кримськотатарського населення близько 10 тисяч на сьогоднішній день змушені були покинути Крим.
Політичні наслідки для Росії
Внаслідок агресії Росії у Криму припинила діяльність Велика Вісімка (G8) — членство Росії у ній тимчасово призупинене. Цей міжнародний клуб високорозвинених економік світу знову працює у форматі G7.
Економічні наслідки для Росії
Очікуються економічні санкції до Росії, зокрема:
- поступове витіснення Росії з енергетичних ринків (головним чином європейських).
- припинення переговорів про економічне співробітництво з Росією.
США та Євросоюз ввели у дію трирівневий план санкцій щодо Росії.
Судові позови України проти Росії
Україна подала багато позовів проти Росії до міжнародних судів. 9 травня 2018 року суд у Гаазі присудив Росії виплатити Україні 159 млн доларів компенсації за конфісковане майно і збитки української сторони через анексію Криму.
Щонайменше 5 позовів проти Російської Федерації було подано українськими компаніями відповідно до положень Угоди між Кабінетом Міністрів України та Урядом Російської Федерації «Про сприяння та взаємний захист інвестицій» та три в рамках Енергетичної Хартії. Зокрема, Постійна палата третейського суду Гаазі по справі НАК Нафтогаз України проти Російської Федерації визнала свою юрисдикцію та визнала порушення РФ Угоди «Про сприяння та взаємний захист інвестицій».
Нафтогаз України подав до міжнародних судів на російський Газпром. Попри всі зусилля росіян (навіть шантаж) українська компанія виграла більшість справ у міжнародних судах. Росію примусили виплатити компенсацію Україні в розмірі 4 млрд дол. Станом на 2020 рік Росія виплатила 2 млрд доларів, постачаючи газ до України.
Приналежність Криму на картах
Періодично набувають розголосу події щодо приналежності Криму на картах. «Нью-Йорк таймс» у листопаді 2017 року назвав територію Криму спірною, чим викликав реакцію користувачів мережі і заяв МЗС.
Війна на сході України
Паралельно відкритій військовій агресії в Криму, російські спецслужби, за допомогою місцевих колаборантів, агентів впливу та проросійських терористів, упродовж лютого-березня 2014 р. організовують сепаратистські мітинги, захоплення із застосуванням зброї деяких ОДА та РДА за участю російських громадян з Бєлгородської області й Москви та масові заворушення, які 13—14 березня призвели до людських жертв та масових шпиталізацій проукраїнських мітингарів з важкими фізичними та психічними травмами в Донецьку та Харкові. Українські силовики на контрольованих ними ділянках провели спецоперації перекриття кордону з Росією, щоб не допустити провокаторів. Також СБУ неодноразово заявляло про затримання російських спецпризначенців-диверсантів та оприлюднило інформацію про спроби Росії заполонити східні області диверсійними групами для вчинення терактів.
Реакція
ООН
У Вікіджерелах є Проект резолюції Ради Безпеки ООН № S/2014/189 (рос.) |
- Рада Безпеки ООН висловила підтримку територіальної цілісності України і нагадала Росії про виконання міжнародних зобов'язань, у тому числі, і Будапештського меморандуму підписаного Росією у 1994 році.
У Вікіджерелах є Засідання Ради Безпеки ООН 15 березня 2014 р. (рос.) |
- На засіданні ООН 15 березня в Нью-Йорку представник США в ООН Саманта Павер звинуватила Росію в порушенні ключових принципів Організації Об'єднаних Націй, що забороняють використання сили для чужих територій та поважають суверенітет та територіальну цілісність всіх націй. Зокрема вона зазначила, що офіційна Москва погоджується з цими принципами і «захищає їх по всьому світі, за виключенням випадків, що стосуються самої Росії». За словами представника Великої Британії в ООН Марка Лайла Ґранта останнє голосування показало, що Росія залишилася ізольованою в Раді Безпеки ООН і з боку міжнародної спільноти також.
- Резолюція Генеральної Асамблеї ООН про підтримку територіальної цілісності України була прийнята 27 березня 2014 року на 68-й сесії Генеральної Асамблеї ООН відкритим голосуванням країн-членів ООН, 100 з яких висловилися «за», 11 — «проти», а 58 країн «утримались». Дане засідання Генасамблеї ООН було скликане спеціально для розгляду питання збройної окупації Росією території України, а саме Кримського півострова.
ОБСЄ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpoTDBKaGNtRmphMTlQWW1GdFlWOTBZV3hyYzE5dmJsOTBhR1ZmY0dodmJtVmZkMmwwYUY5U2RYTnphV0Z1WDFCeVpYTnBaR1Z1ZEY5V2JHRmthVzFwY2w5UWRYUnBibDloWW05MWRGOVZhM0poYVc1bEpUSkRYMDFoY21Ob1h6RWxNa05mTWpBeE5DNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RRbUZ5WVdOclgwOWlZVzFoWDNSaGJHdHpYMjl1WDNSb1pWOXdhRzl1WlY5M2FYUm9YMUoxYzNOcFlXNWZVSEpsYzJsa1pXNTBYMVpzWVdScGJXbHlYMUIxZEdsdVgyRmliM1YwWDFWcmNtRnBibVVsTWtOZlRXRnlZMmhmTVNVeVExOHlNREUwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
2 липня 2014 року була ухвалена Бакінська декларація, якою Парламентська Асамблея ОБСЄ засудила військову агресію Росії проти України:
![]() | Парламентська асамблея ОБСЄ 10. засуджує очевидне, грубе і невиправлене порушення Гельсінських принципів Російською Федерацією по відношенню до України, в тому числі особливо кричуще порушення суверенітету й територіальної цілісності цієї країни; | ![]() |
Євросоюз
Євросоюз послідовно виступає за територіальну цілісність України, зокрема, з 2014 р. — проти окупації Криму Росією.
1 березня 2014 року Верховний представник ЄС із закордонних справ Кетрін Ештон засудила в суботу рішення Росії стосовно використання Збройних сил Російської Федерації на території України.
1 березня 2014 року Генеральний секретар Ради Європи Турбйорн Ягланд закликав сторони конфлікту вжити заходів щодо стабілізації ситуації відповідно до міжнародних угод.
17 березня 2014 року Євросоюз оприлюднив список громадян Росії та України, щодо яких вводить санкції через події у Криму.
У 2019 р. у зв'язку з п'ятиріччям незаконної анексії Криму Росією представник ЄС з питань зовнішньої політики і політики безпеки Федеріка Могеріні від імені Європейського Союзу виступила із заявою, в якій підтвердила прихильність суверенітету і територіальної цілісності України, а також політику невизнання незаконної анексії.
- 5 березня Генеральний секретар НАТО Андерс Фог Расмуссен після засідання Ради НАТО — РФ повідомив, що НАТО вирішило вжити невідкладних заходів щодо призупинення практичної військової співпраці із Росією: припинити планування спільної місії із Росією — морський супровід американського корабля з хімічною зброєю; не проводити ніяких зустрічей із Росією на цивільному та військовому рівні; переглянути співробітництво НАТО—Росія. Водночас НАТО інтенсифікуватиме партнерство з Україною.
- 6 березня уряд Канади в рамках розриву співпраці між НАТО та Російською Федерацією ухвалив рішення щодо висилки дев'яти російських військовослужбовців разом із сім'ями з країни протягом 24 годин. Основною причиною називається політика Росії у відношенні України та Криму. На ранок суботи (8 березня) їх в Канаді вже не було.
Країни, що підтримали Україну
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM1TDBOeWFXMWxZVjl5WldGamRHbHZibDlqYkdWaGJpNXpkbWN2TXpBd2NIZ3RRM0pwYldWaFgzSmxZV04wYVc5dVgyTnNaV0Z1TG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
Президент Білорусі Олександр Лукашенко висловився на підтримку територіальної цілісності України. Проте сам він визнає де-факто чи де-юре Крим російською територією, аргументуючи це виною українських політиків, що вивели звідти українських військовослужбовців: «Ви цими діями просто здали Крим Росії.» — цитата О. Лукашенка в інтерв'ю С. Шустеру.
МЗС Литви наголосило на неприпустимості зовнішнього втручання у політичну кризу в Україні, назвало захоплення адміністративних будівель у Криму провокацією та закликало Росію відмежуватися від сепаратистських закликів у Криму. Литовське МЗС також викликали посла Росії у Литві Олександра Удальцова, щоб висловити стурбованість ситуацією в Україні.
Канцлер Німеччини Ангела Меркель висловила занепокоєння ситуацією, що склалася в Криму. За словами радника Меркель, вона наголосила на необхідності «утриматися від кроків, які б ставили під питання єдність України», крім того Канцлер мала телефонну розмову з Президентом Росії Володимиром Путіним, котрий повідомив, що поважає територіальну цілісність України.
Президент США Барак Обама застеріг Росію від військового втручання на територію України, зазначивши, що «будь-яке порушення суверенітету України та територіальної цілісності буде глибокою дестабілізацією, що не є в інтересах України, Росії чи Європи», та повідомивши про можливу відплату «за будь-яке військове втручання в Україні».
Директор ЦРУ Джон Бреннан 3 березня 2014 повідомив, що військова присутність Росії, включно з військовими, які проникли на територію Криму останніми днями, не перевищує дозволеної чисельності військовослужбовців Чорноморського флоту Російської Федерації на території України — 25 тисяч осіб, відповідно до Додатку № 2 [ 4 березня 2014 у Wayback Machine.] Угоди між Україною і Російською Федерацією «Про параметри поділу Чорноморського флоту» від 28.05.97, тому спецслужбам важко дати обґрунтоване підтвердження порушення Росією договору, як це було попередньо заявлено представниками Адміністрації, тим більше маючи в Києві лише 2—3 працівників ЦРУ.
Посол США в Раді безпеки ООН Саманта Пауер заявила, що російська інтервенція в Криму не має юридичних підстав і повинна бути припинена. Вона зазначила, що американська сторона пропонує направити міжнародних спостерігачів від ООН та ОБСЄ в Україну, і пропонує Росії активно брати участь в обох структурах. Водночас посол Великої Британії в Раді безпеки ООН Марк Лайл Ґрант повідомив, що його країна засуджує будь-які акти агресії проти України.
в липні 2018 перед зустріччю президенті США і Росії Дональда Трампа та Володимира Путіна в Гельсінкі, американський президент допускав висловлювання, які свідчили про можливість перегляду в майбутньому політики США щодо невизнання спроби анексії Криму.
25 липня 2018 року, через десять днів після зустрічі президентів Держдепартаментом оприлюднена Кримська декларація (англ. Crimea Declaration) — документ у формі заяви для преси державного секретаря Сполучених Штатів Америки Майкла Помпео, в якому підтверджується невизнання анексії півострова Росією та проголошується довгострокова політика щодо відмови визнання її претензій на територію, захоплену силою всупереч міжнародному праву.
Американські військові готові підтримати своїх союзників у Європі і надати підтримку Україні, цим самим США посилають чіткий сигнал Росії про те, що готові відповісти на загрозу — заявив 8 березня 2014 року глава Об'єднаного комітету начальників штабів США генерал Мартін Демпсі.
Увечері 8 березня Держсекретар США Джон Керрі через терміновий телефон заявив міністрові закордонних справ РФ Сергію Лаврову, що у разі продовження російської інвазії в Криму дипломатичні відносини між США і російською стороною будуть неможливі.
МЗС Туреччини 27 лютого виступило з заявою, у якій висловилося у необхідності знаходження шляхів подолання кризи у рамках територіальної цілісності та конституційного ладу в Україні. Задля сприяння стабілізації у Криму 1 березня автономію має намір відвідати Міністр закордонних справ Туреччини Ахмет Давутоглу. 6 березня 2014 року МЗС Туреччини схарактеризувало можливий референдум в Криму як «небезпечний та неправильний крок».
Міністри закордонних справ Франції Лоран Фабіус, Польщі Радослав Сікорський та Німеччини Франк-Вальтер Штайнмаєр оприлюднили спільну заяву щодо подій у Криму:
![]() | Ми вкрай занепокоєні нестабільною ситуацією в Криму. Потрібно зробити все для зниження напруженості та розвитку діалогу між сторонами. Ми підтримуємо територіальну цілісність країни. Ми закликаємо всі сторони в Україні утримуватися від будь-яких дій, які могли б поставити під сумнів цю територіальну цілісність. | ![]() |
Прем'єр-міністр Швеції Фредрік Райнфельдт 2 березня в інтерв'ю Шведському радіо заявив: «Можна зрозуміти, що Росія діє через турботу про російську меншину в Криму та східній Україні, але не можна зрозуміти способу, яким вони це роблять. Звичайно, є методи проведення переговорів з українським урядом для заспокоєння ситуації.»Міністр закордонних справ Швеції Карл Більдт назвав ситуацію у Криму тривожною та наголосив, що Росія зобов'язана вивести свої війська до узгоджених місць їхньої дислокації.
19 січня 2023 року, міністр закордонних справ Ірану Хоссейн Амірабдоллахян в інтерв'ю турецькому громадському міжнародному каналу новин TRT World заявив, що його держава не визнає анексію Росією окупованих територій України. «Ми виступаємо проти війни і переселення людей в Україні. З іншого боку, ми визнаємо суверенітет і територіальну цілісність країн у рамках міжнародного права, і з цієї причини, незважаючи на прекрасні відносини між Тегераном і Москвою, ми не визнаємо відокремлення Криму від України», — сказав іранський дипломат.
Країни, що підтримали Росію
Декілька держав зробило заяви щодо визнання Криму частиною РФ:
Держави, що голосували «проти» Резолюції Генеральної Асамблеї ООН про територіальну цілісність України:
Санкції
6 березня 2014 року був прийнятий перший етап санкцій, який містив призупинення переговорного процесу Євросоюзу і Росії про пом'якшення візового режиму та нової угоди про партнерство, крім того, під санкції підпадала група можновладців. Також був призупинений процес підготовки до майбутнього саміту G8, в якому мала брати участь Росія.
У 2018 році Держдеп США опублікував Кримську декларацію, згідно з якою Сполучені Штати не визнають Крим частиною Росії. Міністерства закордонних справ Чехії Та Норвегії офіційно підтримали декларацію державного секретаря США Майка Помпео щодо Криму і також заявили про визнання незаконності анексії півострова Росією. Уряд Канади також засудив анексію півострова Крим, відкриття мосту через Керченську протоку в травні 2018 року та закликав звільнити українських політв'язнів
Представник Великої Британії в ООН Марк Лайл Ґрант підтвердив, що Рада Безпеки ООН збирається 1 березня 2014 р. о 21:00 на екстрене засідання для обговорення ситуації в Україні.Сполучені штати Америки розглядають питання про відповідальність Росії за використання Збройних сил РФ на території України. Американський сенатор Джон Маккейн зазначив, що Президент Росії Володимир Путін, здається, хоче повернення «холодної війни».
2 березня посли США, Канади і Британії покинули Росію, після введення її військ в Україну.
Польська інтелігенція написала листа прем'єр-міністру Дональду Туску із закликом не залишати українців перед загрозою військового вторгнення з Росії.
3 березня о 22:00 по київському часу відбулося друге екстрене скликання Ради безпеки ООН для розгляду ситуації в Україні.
Міністр закордонних справ Німеччини Франк-Вальтер Штайнмаєр заявив 4 березня 2014 р. після зустрічі у Женеві з главою МЗС Росії Сергієм Лавровим та генсеком ООН Пан Гі Муном, що Росія має погодитись до четверга (6 березня) на створення міжнародної групи урегулювання кризи в Криму, інакше на саміті ЄС може бути ухвалене рішення проти Росії.
Адміністрація США має намір запровадити набір економічних санкцій проти Росії до кінця тижня (до 8 березня 2014 р).
Колишній держсекретар США Гілларі Клінтон порівняла дії російської влади щодо України з агресивною поведінкою нацистської Німеччини напередодні Другої світової війни.
Прем'єр-міністр Канади Стівен Гарпер оголосив 4 березня про призупинення військово-технічного співробітництва з Росією.
5 березня 2014 р. місія ОБСЄ в Україні розпочала свою роботу у Криму й провела зустрічі із представниками місцевих громад Криму та із представниками кримського парламенту. Секретар Ради національної безпеки й оборони (РНБО) Андрій Парубій зазначив, що Росія намагається передислокувати свої війська в Криму, щоб місія ОБСЄ не зафіксувала їхньої присутності.
За підсумками свого візиту до Києва і Криму верховний комісар ОБСЄ у справах національних меншин зробила 7 березня 2014 р. заяву, що наявна ситуація на кримському півострові несе загрозу безпеці і життю місцевих кримськотатарських та українських громад. Водночас вона не виявила жодних доказів порушень або загроз для прав російськомовних громадян.
Професор міжнародного права Штефан Тальмон з Університету Бонна разом з колегами з Німеччини довели, що вторгнення Росії в Україну є порушенням норм міжнародного права i що проголошення незалежності Криму від України з точки зору міжнародного права буде невизнаним.
![]() | |
---|---|
![]() | Офіційна Росія вустами свого штатного пропагандиста Дмитра Кисельова погрожує США ядерною зброєю, канал «Росія», 16 березня 2014 |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTDFCMWRHbHVYM2RwZEdoZlZteGhaR2x0YVhKZlMyOXVjM1JoYm5ScGJtOTJKVEpEWDFObGNtZGxlVjlCYTNONWIyNXZkbDloYm1SZlFXeGxlR1Y1WDBOb1lXeDVYelF1YW5CbFp5OHlOVEJ3ZUMxUWRYUnBibDkzYVhSb1gxWnNZV1JwYldseVgwdHZibk4wWVc1MGFXNXZkaVV5UTE5VFpYSm5aWGxmUVd0emVXOXViM1pmWVc1a1gwRnNaWGhsZVY5RGFHRnNlVjgwTG1wd1pXYz0uanBlZw==.jpeg)
2 березня в Москві на мітинг на підтримку війни з Україною збирали бюджетників. Одночасно біля Міністерства оборони та на Манежній площі москвичі організували мітинги проти війни, які завершились масовими арештами.
Російська інтелігенція у своїх оцінках російської агресії проти України розділилась на два табори. Як прихильники, так і противники цих дій висловили свою позицію прилюдно — у формі відкритих листів, інтерв'ю, статей у пресі, участі у вуличних маршах тощо[].
Міністерство культури Російської Федерації опублікувало заяву діячів культури в підтримку дій президента РФ в Україні та Криму.
Частина російських кінематографістів-членів відповіла на звернення українських колег словами підтримки і запевненнями, що вони не підтримують офіційну пропаганду Кремля, яку поширюють провладні ЗМІ. На момент відправлення листа було зібрано 169 підписів. Пізніше до звернення приєдналися ще кілька десятків кінематографістів, і загальна кількість підписів перевалила за 200.
Російські рок-музиканти Борис Гребенщиков, В'ячеслав Бутусов і Юрій Шевчук, а також Максим Леонідов виступили проти війни між Росією і Україною. Їх відеозвернення оприлюднив 5 березня український телеканал .
15 березня 2014 року в Москві, Санкт-Петербурзі, Єкатеринбурзі та Самарі пройшли «Марші миру», на яких активісти виступають проти намагання Путіна розв'язати війну Росії проти України. У Москві на Марш миру зібралося, за різними оцінками, десятки тисяч мітингувальників.
17 квітня 2014 року президент Росії Володимир Путін вперше публічно визнав, що в подіях в Криму брали участь російські військові:
![]() | … за спиною сил самооборони Криму звичайно стали наші військовослужбовці. Вони діяли дуже коректно, але рішуче і професійно … | ![]() |
18 квітня 2014 року Громадська палата Російської Федерації запропонувала запровадити санкції щодо українських державних і громадських діячів, у чиїх закликах нібито присутня дискримінація російськомовних. Також у палаті засудили «масові порушення прав особи і злочинні насильницькі дії» з боку уряду України щодо учасників протестів на півдні та сході України та направити факти цих порушень до комісії ООН з прав людини, Міжнародного суду ООН, ОБСЄ та міжнародних правозахисних організацій.
Аналітика та оцінки
У травні 2014 року Віталій Портников, український журналіст та аналітик, провів паралель анексії Криму з анексією у 1940 році Литви, Латвії та Естонії, і звернув увагу, що саме анексія Балтійських держав врешті-решт призвела до розпаду СРСР у 1990—1991 роках.
У серпні 2017 року Курт Волкер (спеціальний представник Держдепартаменту США з питань України) заявив, що різниці між російською окупацією Криму та Донбасу не бачить: «Я не думаю, що ми повинні сприймати або легітимізувати будь-які з цих дій».
В мистецтві
У зв'язку з російською анексією Криму українська поетеса Анастасія Дмитрук написала вірш «Ніколи ми не будемо братами…» рос. Никогда мы не будем братьями…. Вірш був покладений на мелодію литовськими музикантами, викладений в Інтернет і за два тижні набрав більше мільйона переглядів.
Див. також
- День кримського спротиву російській окупації
- Жертви російського вторгнення в Україну (з 2014)
- Кримська криза
- Російська збройна агресія проти України (з 2014)
- Референдум про статус Криму 2014
- Договір про прийняття Криму до складу Росії
- Медаль «За повернення Криму»
- Декларація про боротьбу за звільнення України
- Законопроект «Про забезпечення прав і свобод громадян на тимчасово окупованій території України»
- Путін — хуйло!
- Окупація Судетів
- Серединна Литва
- Радянська анексія західноукраїнських земель
- Не купуй російське!
- Радянсько-українська війна
- Державна служба України з питань Автономної Республіки Крим та міста Севастополя
- Кримська декларація
- Кримська платформа
- Репарації з Росії
- Аншлюс
Примітки
- до 27 лютого 2014 року
- . Українська правда. 13 березня 2014. Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 21 березня 2014.
- . Крим Реалії. 11 Листопада 2015. Архів оригіналу за 23 грудня 2018.
- . www.kmu.gov.ua. 22 квітня 2014. Архів оригіналу за 17 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Deutsche Welle. Архів оригіналу за 15 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Українська правда. 11 квітня 2020. Архів оригіналу за 23 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Українська правда. 27 березня 2014. Архів оригіналу за 22 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . BBC News Україна. 27 березня 2014. Архів оригіналу за 13 листопада 2020. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Українська правда. 9 квітня 2014. Архів оригіналу за 21 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . BBC News Україна. 9 квітня 2014. Архів оригіналу за 17 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . УНІАН. Архів оригіналу за 9 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- Encyclopædia Britannica. Crimea [ 22 лютого 2020 у Wayback Machine.], цитата: «In May 2014 a report from the Russian Presidential Council for Civil Society and Human Rights estimated that the actual turnout for the Crimean independence referendum may have been as low as 30 percent and that, of those voters, between 50 and 60 percent chose union with Russia»
- Paul Roderick Gregory (5 травня 2014). . Forbes. Архів оригіналу за 28 червня 2014. Процитовано 22 лютого 2020.
- Ilya Somin (6 травня 2014). . The Washington Post. Архів оригіналу за 6 лютого 2018. Процитовано 22 лютого 2020.
- . Крым.Реалии (рос.). Архів оригіналу за 23 листопада 2020. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Радіо Свобода. 17 березня 2019. Архів оригіналу за 20 вересня 2020. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Українська правда. 16 березня 2019. Архів оригіналу за 21 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . hromadske.ua. 16 березня 2019. Архів оригіналу за 24 жовтня 2020. Процитовано 17 листопада 2020.
- . www.kiis.com.ua. Архів оригіналу за 4 лютого 2018. Процитовано 3 лютого 2018.
- У Криму відключили від інтернету єдиний кримськотатарський телеканал [ 10 березня 2014 у Wayback Machine.] // Українська правда. — 2014. — 8 берез.
- . Законодавство України. Архів оригіналу за 01.01.2021. Процитовано 9 січня 2021.
- . Офіційне інтернет-представництво Президента України (ua) . Архів оригіналу за 3 травня 2021. Процитовано 4 травня 2021.
- . Європейська правда. 16.03.2021. Архів оригіналу за 16.03.2021. Процитовано 16.03.2021.
- Парламент ввів єдине поняття: «тимчасово окупована рф територія України». 23.07.2022, 04:32
- Картка законопроєкту 2395-IX від 18.07.2022
- . old.uinp.gov.ua. Архів оригіналу за 16 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Історична правда. Архів оригіналу за 8 листопада 2020. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Історична правда. Архів оригіналу за 31 жовтня 2020. Процитовано 17 листопада 2020.
- Н. Стариков, Д. Беляев. «Россия. Крым. История». Стр. 153 (рос.)
- http://www.sobytiya.com.ua/articles/item/красный-террор-в-крыму-часть-ii-террор-1920-1921-годов.html [ 15 січня 2021 у Wayback Machine.] Красный террор в Крыму. Часть II: Террор 1920—1921 годов — Еженедельник «События» (рос.)
- Кримські татари в місцях спецпоселень після депортації в 1944 році // Український інститут національної пам'яті. оригіналу за 17 травня 2021. Процитовано 17 травня 2021.
- Указ Президії Верховної Ради СРСР від 30 червня 1945 року «Про перетворення Кримської АРСР в Кримську область у складі РРФСР»
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 17 травня 2021.
- http://maidan.org.ua/arch/krym/1287608017.html [ 16 серпня 2018 у Wayback Machine.] А. Э. Шемьи-заде. Крымская АССР — национально-территориальная автономия (рос.)
- Михаил Николаевич Губогло, Светлана Михайловна Червонная. Крымскотатарское национальное движение: Документы, материалы, хроника. Российская академия наук, Центр по изучению межнациональных отношений, Ин-т этнологии и антропологии им. Н. Н. Миклухо-Маклая, 1992. Стр. 72 (рос.)
- http://podpricelom.com.ua/analyze/crimean-assr-autonomy-crimean-tatars.html [ 12 липня 2018 у Wayback Machine.] Крымская АССР — автономия крымских татар? (рос.)
- Олександр Задорожній. Анексія Криму — міжнародний злочин: Монографія (укр.) (стор. 25, 29)
- . Радіо Свобода. Архів оригіналу за 16 січня 2021. Процитовано 17 листопада 2020.
- . Історична правда. Архів оригіналу за 25 листопада 2020. Процитовано 17 листопада 2020.
- http://24tv.ua/ru/den_v_istorii_konflikt_za_ostrov_tuzla__rf_vpervie_popitalas_zahvatit_krimskuyu_zemlyu_n490789 [ 31 серпня 2018 у Wayback Machine.] День в истории. Конфликт за остров Тузла — РФ впервые попыталась захватить крымскую землю — Телеканал новин «24» (рос.)
- Олександр Задорожній. Анексія Криму — міжнародний злочин: Монографія (укр.) (стор. 168, 175)
- http://espreso.tv/article/2015/03/16/rokovyny_putinskoho_anshlyusu_krymu_yak_ce_bulo [ 23 грудня 2018 у Wayback Machine.] Роковини путінського аншлюсу Криму: Як це було
- http://expres.ua/digest/2014/04/23/105383-medal-povernennya-krymu-perekreslyla-usyu-brehnyu-kremlya [ 13 травня 2017 у Wayback Machine.] Як медаль «За повернення Криму» перекреслила усю брехню Кремля
- . Архів оригіналу за 22 грудня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 13 квітня 2014. Процитовано 12 квітня 2014.
- . Архів оригіналу за 15 жовтня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 15 жовтня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 17 липня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- . ЄП. 14 січня 2021. Архів оригіналу за 14 січня 2021. Процитовано 14 січня 2021.
- Ukraine v. Russia (re Crimea) (dec.) [ 14 січня 2021 у Wayback Machine.] [GC] — 20958/14. Decision 16.12.2020 [GC]
- . Укрінформ. 3 березня 2014. Архів оригіналу за 12 березня 2014. Процитовано 5 березня 2014.
- . ТВі. 3 березня 2014. Архів оригіналу за 6 березня 2014. Процитовано 5 березня 2014.
- . Радіо Свобода. 2 квітня 2014. Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 2 квітня 2014.
- . aif.ua. Архів оригіналу за 17 лютого 2015. Процитовано 2015-2-17.
{{}}
: Cite має пусті невідомі параметри:|description=
та|datepublished=
() - . Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 13 січня 2019.
- . Архів оригіналу за 22 грудня 2018. Процитовано 13 січня 2019.
- . Архів оригіналу за 22 грудня 2018. Процитовано 13 січня 2019.
- Британський дипломат каже, що Україна є пробним майданчиком Путіна в його планах відродження Російської імперії. Charles Crawford: The Telegraph, 15.04.2014 (англ.). Архів оригіналу за 20.02.2015. Процитовано 13.01.2019.
- . Архів оригіналу за 26 вересня 2018. Процитовано 13 січня 2019.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2020. Процитовано 13 січня 2019.
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 13 січня 2019.
- Рішення ВР Криму про референдум та відставку уряду сфальсифіковані — ЗМІ [ 17 вересня 2018 у Wayback Machine.], Українська правда, 01.03.2014
- Турчинов підписав указ про незаконне призначення Аксьонова [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.], Українська правда, 01.03.2014
- Партія «Російська єдність», яку він представляє, на виборах до парламенту Криму отримала лише 4 % голосів і 3 депутатських крісла
- . Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- [. Інтерфакс. 2 липня 2014. Архів (рос.) оригіналу за 14 липня 2014. Процитовано 2 липня 2014.(рос.) Принята Бакинская декларация Парламентской Ассамблеи ОБСЕ]. Інтерфакс. 2 липня 2014.
- Російські десантники у формі «Беркута» захоплювали Крим, дехто тепер на Донбасі [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.], 3 вересня 2014, УП
- . bbc.co.uk. Архів оригіналу за 27 листопада 2021. Процитовано 2015-2-17.
{{}}
: Cite має пусті невідомі параметри:|description=
та|datepublished=
() - Командующего ЧФ РФ обвиняют в захвате Крыма, — прокурор [ 2 жовтня 2016 у Wayback Machine.], 01.10.2016
- Впервые названы подразделения Вооруженных сил РФ, аннексировавших Крым [ 1 січня 2017 у Wayback Machine.], 01 жовтня 2016 — 18:12
- Военная прокуратура Украины обнародовала список российских подразделений, оккупировавших Крым [ 31 березня 2019 у Wayback Machine.], 02.10.2016
- . // РИА Новости. 11 березня 2014. Архів оригіналу за 11 березня 2014. Процитовано 16 березня 2014.
- . // ИТАР-ТАСС. 11 березня 2014. Архів оригіналу за 11 березня 2014. Процитовано 16 березня 2014.
- . // Пресс-центр Верховного Совета Автономной республики Крым. 11 березня 2014. Архів оригіналу за 13 березня 2014. Процитовано 16 березня 2014.
- . Архів оригіналу за 24 жовтня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- Референдум о статусе Крыма назначен на 16 марта [ 24 жовтня 2018 у Wayback Machine.] — РИА Новости (6 березня 2014)
- ЦВК наголошує, що місцевий референдум в Криму неможливий [ 22 вересня 2018 у Wayback Machine.] — Українська правда (3 березня 2014)
- . Архів оригіналу за 13 березня 2014. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 14 березня 2014. Процитовано 7 квітня 2014.
- . Архів оригіналу за 13 березня 2014. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 8 квітня 2014. Процитовано 7 квітня 2014.
- У Криму зосереджено до 30 тисяч російських військових [ 23 грудня 2018 у Wayback Machine.] ZN.UA, 7 березня 2014.
- Голова Центрвиборчкому Курултаю: «референдум» фальсифікований [ 8 грудня 2015 у Wayback Machine.] Радіо свобода, 16 березня 2014 р.
- . Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 20 березня 2014. Процитовано 31 грудня 2018.
- У депутата Госдумы, проголосовавшего против аннексии Крыма, начались проблемы [ 17 липня 2018 у Wayback Machine.] (рос.)
- . Архів оригіналу за 16 березня 2021. Процитовано 31 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 24 жовтня 2014. Процитовано 31 грудня 2018.
- . 21.04.2014. Архів оригіналу за 24.04.2014. Процитовано 22.04.2014.
- . Архів оригіналу за 11 березня 2016. Процитовано 31 грудня 2018.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 23 лютого 2016. Процитовано 22 лютого 2016.
- . Архів оригіналу за 9 березня 2016. Процитовано 22 лютого 2016.
- . comments.ua. Архів оригіналу за 31 січня 2018. Процитовано 3 лютого 2018.
- . VOA (укр.). Архів оригіналу за 12 березня 2016. Процитовано 3 лютого 2018.
{{}}
:|first=
з пропущеним|last=
() - . Українська правда. 25.02.2015. Архів оригіналу за 26.02.2015. Процитовано 28.02.2015.
- . ТСН.ua (укр.). 20 березня 2014. Архів оригіналу за 1 лютого 2018. Процитовано 3 лютого 2018.
- (укр.). Архів оригіналу за 1 лютого 2018. Процитовано 3 лютого 2018.
- . ТСН.ua (укр.). Архів оригіналу за 1 лютого 2018. Процитовано 3 лютого 2018.
- . ФАКТИ. 12 березня 2014. Архів оригіналу за 11 червня 2018. Процитовано 3 лютого 2018.
- . 24 Канал. Архів оригіналу за 25 березня 2014. Процитовано 3 лютого 2018.
- . ТСН. 9 травня 2018. Архів оригіналу за 13 травня 2018. Процитовано 12 травня 2018.
- Ishchenko, Viktoriia (26 лютого 2018). . Lex portus (uk-ua) . doi:10.26886/2524-101x.1.2018.3. ISSN 2524-101X. Архів оригіналу за 27 листопада 2021. Процитовано 10 квітня 2019.
- . Архів оригіналу за 27 березня 2019.
- . www.naftogaz.com. Архів оригіналу за 25 березня 2019. Процитовано 26 березня 2019.
- Козырева, Марина. . Крым.Реалии (рос.). Архів оригіналу за 15 листопада 2017. Процитовано 15 листопада 2017.
- . Українська правда. Архів оригіналу за 15 листопада 2017. Процитовано 15 листопада 2017.
- . Укрінформ. 1 березня 2014. Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 1 березня 2014.
- Russia vetoes UN resolution on Crimea's future, China abstains showing Moscow's isolation [ 23 червня 2014 у Wayback Machine.] Montreal Gazette, 7 березня 2014 р.
- Генасамблея ООН підтримала територіальну цілісність України [ 15 грудня 2018 у Wayback Machine.] Українська правда, 27 березня 2014 р.
- Генеральна напівпідтримка [ 15 грудня 2018 у Wayback Machine.] Українська правда, 27 березня 2014 р.
- . www.oscepa.org (англ.). 2 липня 2014. Архів оригіналу за 16 травня 2019. Процитовано 3 лютого 2018. (російською [ 16 травня 2019 у Wayback Machine.])
- ЄС засуджує рішення Росії про використання військ в Україні [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] Радіо свобода, 1 березня 2014 р.
- . Укрінформ. 1 березня 2014. Архів оригіналу за 10 березня 2014. Процитовано 1 березня 2014.
- ЄС оприлюднив список громадян Росії та України, які потрапили під санкції [ 25 квітня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 17 березня 2014 р.
- . Архів оригіналу за 16 січня 2021. Процитовано 17 березня 2019.
- . Архів оригіналу за 04.03.2016. Процитовано 16.05.2019.
- Канада висилає російських військовослужбовців — ТБ [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 7 березня 2014 р.
- . Архів оригіналу за 23 грудня 2018. Процитовано 2 січня 2019.
- . ТВі. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 4 березня 2014. Процитовано 1 березня 2014.
- . BBC Україна. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 27 липня 2014. Процитовано 1 березня 2014.
- Меркель дуже занепокоєна подіями в Криму. УТР. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 1 березня 2014. Процитовано 1 березня 2014.
- . День. 1 березня 2014. Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 1 березня 2014.
- . LA Times (англ.). 3 березня 2014. Архів оригіналу за 25 квітня 2014. Процитовано 4 березня 2014.
- США хочуть направити міжнародну місію до Криму [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 1 березня 2014 р.
- . Архів оригіналу за 26 липня 2018. Процитовано 2 січня 2019.
- . Архів оригіналу за 11 червня 2014. Процитовано 16 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 11 червня 2014. Процитовано 16 травня 2019.
- . Високий замок. 27 лютого 2014. Архів оригіналу за 12 квітня 2016. Процитовано 1 березня 2014.
- . Високий замок. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 22 грудня 2018. Процитовано 1 березня 2014.
- . BBC Україна. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 6 березня 2014. Процитовано 1 березня 2014.
- . Телеканал новин 24. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 6 березня 2014. Процитовано 1 березня 2014.
- . Архів оригіналу за 22 вересня 2018. Процитовано 2 січня 2019.
- . iPress. 28 лютого 2014. Архів оригіналу за 22 грудня 2018. Процитовано 1 березня 2014.
- One on One Iranian Foreign Minister Hossein Amir-Abdollahian
- Іран не визнає анексію захоплених Росією українських регіонів - глава МЗС. 19.01.2023, 17:51
- Іран не визнає анексію Криму та інших окупованих територій України — міністр закордонних справ країни. 19.01.2023, 19:30
- . The Guardian. 24 березня 2014. Архів оригіналу за 1 грудня 2014. Процитовано 30 листопада 2014.
- . The Moscow Times. Архів оригіналу за 17 квітня 2016. Процитовано 2 січня 2019.
- . Kyiv Post. 27 березня 2014. Архів оригіналу за 17 січня 2016. Процитовано 2 січня 2019.
- КНДР одобрила присоединение Крыма к России [ 5 квітня 2019 у Wayback Machine.]. Lenta.ru. 30 December 2014.
- Russian Federation Council ratifies treaty on Crimea's entry to Russia [ 22 жовтня 2018 у Wayback Machine.]. itar-tass.com. 21 March 2014
- . The New York Times. 27 лютого 2014. Архів оригіналу за 28 лютого 2014. Процитовано 1 березня 2014.
Masked men with guns seized government buildings in the capital of Ukraine's Crimea region on Thursday, barricading themselves inside and raising the Russian flag after mysterious overnight raids that appeared to be the work of militant Russian nationalists who want this volatile Black Sea region ruled from Moscow.
- . Архів оригіналу за 29 липня 2018. Процитовано 29 липня 2018.
- Rbc.ua. . РБК-Украина (укр.). Архів оригіналу за 15 серпня 2018. Процитовано 15 серпня 2018.
- Rbc.ua. . РБК Новости Украины (укр.). Архів оригіналу за 27 вересня 2018. Процитовано 27 вересня 2018.
- Радбез ООН збирається на екстрене засідання з приводу України [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 1 березня 2014 р.
- США розглядають питання про відповідальність РФ за військових у Криму [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 1 березня 2014 р.
- МакКейн: Путін, здається, хоче «холодної війни» [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 1 березня 2014 р.
- . Архів оригіналу за 11 червня 2014. Процитовано 16 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 17 грудня 2014. Процитовано 16 травня 2019.
- Росія ініціює екстрене засідання Ради безпеки ООН, щоб поговорити про Україну. Українська правда. 3 березня 2014. оригіналу за 22 січня 2021. Процитовано 29 травня 2021.
- Німеччина «примушує Росію до діалогу»: часу до четверга [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 4 березня 2014 р.
- Вашингтон може ввести санкції проти Росії вже до кінця тижня [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 4 березня 2014 р.
- . Архів оригіналу за 18.09.2017. Процитовано 16.05.2019.
- Канада оголосила про призупинення військово-технічного співробітництва з Росією [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 4 березня 2014 р.
- Місія ОБСЄ розпочала свою роботу в Криму [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 5 березня 2013 р.
- Росія намагається приховати від ОБСЄ свої війська [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 5 березня 2014 р.
- Українцям та татарам в Криму загрожує небезпека — комісар ОБСЄ [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда, 7 березня 2014 р.
- . Архів оригіналу за 27 листопада 2021. Процитовано 27 листопада 2021.
- Рупор Кремля Кисельов погрожує США ядерною зброєю. [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда. 16.03.2014
- На митинг за войну собирают бюджетников. [ 21 травня 2019 у Wayback Machine.] Утро. (рос.)
- . Архів оригіналу за 14 вересня 2019. Процитовано 16 травня 2019.
- На Манежной площади началась акция против войны с Украиной. [ 28 жовтня 2020 у Wayback Machine.] Лента. 02.03.2014. (рос.)
- 86 російських діячів культури підтримали агресію Путіна в Україні. Список. [ 11 червня 2014 у Wayback Machine.] ZIK. 12.03.2014.
- Російські митці підтримали дії Путіна в Криму (список). [ 18 травня 2014 у Wayback Machine.] Zaxid.net.
- Деятели культуры России — в поддержку позиции Президента по Украине и Крыму. [Архівовано 11 березня 2014 у Archive.is] (рос.)
- Союз кинематографистов и профессиональных кинематографических организаций и объединений России. Ответ российских кинематографистов украинским коллегам. [ 16 травня 2019 у Wayback Machine.] (рос.)
- Письмо кинематографистов, обращение Бутусова, новая песня БГ. Как российская культура протестует против ввода войск в Украину. [ 12 липня 2014 у Wayback Machine.] «Дождь». (рос.)
- По всій Росії проходять тисячні акції на підтримку України. [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда. 15.03.2014.
- Путін вперше визнав, що «зелені чоловічки» — його військові. [ 24 травня 2019 у Wayback Machine.] Українська правда. 17.04.2014.
- У Росії пропонують запровадити санкції проти українців. [ 11 червня 2014 у Wayback Machine.] ТВі. 18.04.2014.
- Виталий Портников [ 25 червня 2014 у Wayback Machine.]. Крымский прецедент: Путин повторяет ошибку Сталина [ 21 травня 2014 у Wayback Machine.]. Путин имеет все шансы повторить судьбу другого территориального неудачника, Иосифа Сталина // Авторские колонки — Главред. 13 мая, 11:54
- . OBOZREVATEL NEWS (укр.). 31 серпня 2017. Архів оригіналу за 6 жовтня 2021. Процитовано 6 жовтня 2021.
- (російською) . 3 квітня 2014. Архів оригіналу за 11 травня 2019. Процитовано 16 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 16 травня 2019. Процитовано 16 травня 2019.
Джерела
- Robin Geiß (2015). . International Law Studies (англ.). Newport: Stockton Center for the Study of International Law. 91: 426—449. Архів оригіналу за 20 липня 2020.
- Олександр Задорожній. Анексія Криму — міжнародний злочин: Монографія. — Київ : К.І.С, 2015. — 576 с. — .
- Jaane Haaland Matlary. Ukraine and Beyond. Russia's Strategic Security Challenge to Europe (англ.). — Лондон : Palgrave. Macmillan, 2016. — С. 46. — .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Анексія Криму (2014) |
- Сергій Сухобойченко, Анексія Криму та її наслідки для кримських ЗМІ та журналістів (Аналітичний звіт) [ 6 січня 2022 у Wayback Machine.], (PL [ 6 січня 2022 у Wayback Machine.], ENG [ 6 січня 2022 у Wayback Machine.], RU [ 6 січня 2022 у Wayback Machine.]) // Східно-Європейський Демократичний Центр, Варшава. — 2015
- Український спротив окупації: рух «Євромайдан-Крим» лютий – березень 2014
Цю статтю потрібно повністю переписати відповідно до Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro sprobu aneksiyi Krimu u berezni 2014 roku Pro rosijsku vijskovu operaciyu ta okupaciyu Krimu div Rosijske zbrojne vtorgnennya v Krim 2014 ta Rosijska okupaciya Krimu Aneksiya Krimu Rosiyeyu nasilnicke protipravne timchasove vidtorgnennya bilshoyi chastini Krimskogo pivostrova roztashovanogo u mezhah ukrayinskih administrativnih odinic Avtonomnoyi Respubliki Krim ta mista Sevastopolya vid Ukrayini ta odnostoronnye nezakonne vklyuchennya yih do skladu Rosijskoyi Federaciyi na pravah sub yektiv federaciyi Respubliki Krim ta mista federalnogo znachennya Sevastopol sho bulo progolosheno Rosijskoyu Federaciyeyu 18 bereznya 2014 roku nibito vnaslidok tak zvanogo referendumu pro status Krimu 16 bereznya 2014 roku Aneksiya KrimuChastina rosijsko ukrayinskoyi vijni z 2014 Rosijski vijskovi v Krimu 9 bereznya 2014Data 18 bereznya 2014 roku trivayeMisce Ukrayina Avtonomna Respublika Krim Sevastopol deyaki rajoni Hersonskoyi oblasti do grudnya 2014 roku Rezultat Avtonomna Respublika Krim ta misto Sevastopol timchasovo nezakonno kontrolyuyutsya Rosiyeyu de fakto vklyucheni do yiyi skladu shlyahom nezakonnoyi aneksiyi na pravah sub yektiv federaciyi ta keruyutsya marionetkovoyu vladoyu Respubliki Krim ta mista federalnogo znachennya Sevastopol Ukrayina ta perevazhna bilshist krayin viznayut Krim chastinoyu Ukrayini ta vvazhayut diyi Rosiyi nezakonnoyu nasilnickoyu okupaciyeyu ta aneksiyeyu Aneksiya Krimu viznana lishe dekilkoma derzhavami svitu Ukrayina ta mizhnarodne spivtovaristvo vedut borotbu shodo povernennya Krimu pid faktichnu yurisdikciyu UkrayiniTeritorialni zmini AR Krim ta Sevastopol timchasovo kontrolyuyutsya RF Storoni Rosiya Verhovna Rada ARK UkrayinaLideriVolodimir Putin Sergij Shojgu Sergij Aksonov Nataliya Poklonska Volodimir Konstantinov Oleksij Chalij Oleksandr Turchinov Sergij Kunicin Anatolij Mogilov Mustafa Dzhemilyev Refat ChubarovSiliZbrojni formuvannya Chornomorskij flot ZS RF Formuvannya gromadyan Kolishni berkutivci tak zvana Krimska samooborona titushki Zbrojni formuvannya Vijskovo Morski Sili Zbrojnih Sil Ukrayini ZSU DPSU Formuvannya gromadyan Medzhlis krimskotatarskogo narodu Patriotichno nalashtovani krimchaniVtrati5 korabliv dlya blokadi ozera Donuzlav Zagibli 2 civilnih 2 vijskoviki Poraneni 2 vijskoviki Znikli bezvisti 2 civilnih source source source source source source source Putin vipadkovo viznav sho Rosiya diyala yak terorist u Krimu video v yutubi Odin z naslidkiv i odna zi skladovih chastin rosijskoyi zbrojnoyi agresiyi proti Ukrayini z 2014 r Aneksiyi u lyutomu berezni 2014 r pereduvali organizovani antiukrayinski vistupi u mistah Krimu blokada i zahoplennya strategichnih ob yektiv pivostrova i vijskovih chastin ZSU pidrozdilami rosijskoyi armiyi u deyakih vipadkah pid prikrittyam okremih civilnih osib i novostvorenih specsluzhbami RF zagoniv samooboroni Krimu sho poklalo pochatok okupaciyi Krimu Rosiyeyu Nasilnicka aneksiya Krimu yak i psevdoreferendum ne viznayutsya ukrayinskoyu derzhavoyu i bilshistyu krayin ne viznayetsya Generalnoyu asambleyeyu OON PARYe PA OBSYe a takozh superechit rishennyu Venecijskoyi komisiyi natomist rosijskoyu vladoyu traktuyetsya yak povernennya Krimu do Rosiyi Zgidno z Zakonom Ukrayini Pro zabezpechennya prav i svobod gromadyan ta pravovij rezhim na timchasovo okupovanij teritoriyi Ukrayini teritoriya Krimskogo pivostrova vnaslidok rosijskoyi okupaciyi vvazhayetsya timchasovo okupovanoyu teritoriyeyu U kinci lyutogo pochatku bereznya 2014 perekinuti z Rosiyi i krimskih baz Chornomorskogo flotu RF vijska bez rozpiznavalnih znakiv skoristavshis momentom zmini vladi v Ukrayini vnaslidok Yevromajdanu okupuvali Krimskij pivostriv Takozh bulo stvoreno zbrojne formuvannya z rosijskih kozakiv yake nazivalo sebe samooborona Krimu 16 bereznya 2014 na teritoriyi Krimu i mista Sevastopolya projshov referendum pro status pivostrova za rezultatami yakogo Rosiya vklyuchila Krim do svogo skladu Ni Ukrayina ni YeS ni SShA ne viznali ce nezakonne golosuvannya j pochatok timchasovoyi okupaciyi Krimu Faktichno zh rezultati referedumu i yavka na nogo buli povnistyu sfalsifikovani rosijskim kerivnictvom tak zgidno z dopoviddyu ru bulo pidrahovano sho faktichna yavka na referendumi v Krimu sklala lishe 30 vidsotkiv sered yakih tilki vid 50 do 60 na vidminu vid rosijskogo chisla v 97 vidsotkiv obrali vhodzhennya v Rosiyu U serpni 2014 r golova Radi ministriv Respubliki Krim Sergij Aksonov skazav sho iniciatorom aneksiyi Krimu buv rosijskij prezident Volodimir Putin U berezni 2019 r Aksonov ziznavsya sho zahoplennyam Krimu keruvav osobisto Putin Za danimi socopituvannya provedenogo z 8 po 18 lyutogo 2014 Kiyivskim mizhnarodnim institutom sociologiyi 41 zhiteliv Krimu bazhali vhodzhennya avtonomiyi do skladu Rosiyi 6 bereznya 2014 na sajti telekanalu ATR buv provedenij internet referendum pid chas yakogo mozhna bulo visloviti svoyu dumku shodo priyednannya Krimu do RF Bilshist lyudej yaki vzyali uchast u golosuvanni vislovilas proti 7 bereznya rosijski vijskovi v Krimu vidklyuchili vid internetu pershij krimskotatarskij telekanal ATR Terminologiya15 kvitnya 2014 roku Verhovna Rada Ukrayini prijnyala zakon yakij viznachaye Avtonomnu Respubliku Krim i misto Sevastopol yak teritoriyi sho znahodyatsya pid timchasovoyu okupaciyeyu Za ukrayinskim zakonodavstvom ta za normami mizhnarodnogo prava Krim ye okupovanim a Rosiya maye status derzhavi okupanta Termin nezakonna abo protipravna aneksiya angl illegal annexation poryad zi zgadkoyu slova aneksiya ye najbilsh poshirenim u mizhnarodnih dokumentah ta u zayavah zahidnih partneriv Ukrayini Vin figuruye i v podannyah Ukrayini do mizhnarodnih sudiv Komentar MKChH do IV Zhenevskoyi konvenciyi sprostovuye pripushennya sho konstataciya faktu aneksiyi legalizuye yiyi naslidki Natomist formulyuvannya pro sprobu aneksiyi natyakaye sho nemov Rosiya namagalasya vchiniti zlochin ale vidmovilasya vid cogo namiru U samij Rosiyi kriminalno karayut media za zgadku terminu aneksiya p 156 rishennya YeSPL shodo Krimu Rosiya takozh vchinila zlochin agresiyi mezhi yakogo viznachila Genasambleya OON u rezolyuciyi 3314 vid 1974 roku 18 lipnya 2022 roku Verhovna Rada Ukrayini prijnyala zakon yakim peredbacheno zastosuvannya zagalnogo formulyuvannya timchasovo okupovana Rosijskoyu Federaciyeyu teritoriya Ukrayini zamist chinnih timchasovo okupovana teritoriya Avtonomnij Respublici Krim ta mista Sevastopol i timchasovo okupovani teritoriyi u Doneckij ta Luganskij oblastyah PeredistoriyaDokladnishe Istoriya Krimu Nalezhnist Krimu do 1991 roku Naselennya Tavrijskoyi guberniyi zgidno z perepisom 1897 r Etnichnij sklad Krimu zgidno z danimi Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 r Krimskij pivostriv vpershe buv zahoplenij Rosiyeyu 1774 koli v rezultati chergovoyi rosijsko tureckoyi vijni mizh Rosijskoyu ta Osmanskoyu imperiyami bulo pidpisano Kyuchuk Kajnardzhijskij dogovir Pid kontrolem Rosiyi opinilisya forteci Kinburn Yenikale Azov ta Kerch Rosiya de fakto pochala kontrolyuvati pivostriv i prileglu Kuban tut roztashuvalis rosijski vijska Nastupnim krokom stala primusova deportaciya rosijskoyu vladoyu z Krimu hristiyan perevazhno remisnikiv i torgovciv grekiv i virmen u Pivnichne Priazov ya Ce malo poslabiti Krimske hanstvo 8 kvitnya 1783 Rosiya v porushennya mirnogo dogovoru yakij garantuvav povnu nezalezhnist Krimskogo hanstva vid oboh derzhav Vsi tatarski narodi vid oboh imperij mayut buti viznani vilnimi i absolyutno nezalezhnimi vid bud yakoyi storonnoyi vladi ale perebuvayut pid samoderzhavnoyu vladoyu vlasnogo yih hana chingiskogo pokolinnya ros Vse tatarskie narody ot obeih imperij imeyut byt priznany volnymi i sovershenno nezavisimymi ot vsyakoj postoronnej vlasti no prebyvayushimi pod samoderzhavnoj vlastyu sobstvennogo ih hana chingisskogo pokoleniya aneksuvala hanstvo vidavshi vidpovidnij manifest pislya chogo Krim z zahoplenoyi teritoriyi peretvorivsya na chastinu Rosijskoyi imperiyi Ale nezvazhayuchi na priyednannya do Rosiyi Krim zalishavsya etnichno tatarskim na kinec HIH st rosijske naselennya perevazhalo lishe v deyakih mistah a v cilomu na pivostrovi bilshist skladali krimski tatari Pri rozpadi Rosijskoyi imperiyi u 1917 r krimski tatari stvorili svoyu respubliku u Krimu na choli z Nomanom Chelebidzhihanom yaka pretenduvala na vidnovlennya krimskotatarskoyi derzhavnosti UNR spochatku ne rozglyadala Krimskij pivostriv a lishe materikovi poviti Tavrijskoyi guberniyi de bilshist stanovili ukrayinci U kvitni 1918 UNR zdijsnila pershu vdalu sprobu vstanoviti kontrol nad Krimom podolavshi Salkivskij mist i prorvavshi oboronu chervonih ukrayinska armiya pid komanduvannyam Petra Bolbochana 22 kvitnya zajnyala Dzhankoj a 24 kvitnya Simferopol 29 kvitnya 1918 roku v Sevastopoli perevazhna bilshist korabliv Chornomorskogo flotu pidnyala ukrayinskij prapor Odnak pid tiskom nimeckogo komanduvannya Armiya UNR bula vimushena zalishiti Krimskij pivostriv Dokladnishe Krimska operaciya 1918 U veresni 1918 getman Pavlo Skoropadskij dobivsya vid Nimechchini faktichnoyi zgodi na te shob Krimskij pivostriv uvijshov do skladu Ukrayinskoyi Derzhavi yak avtonomna odinicya Prote zmina napravlenosti politichnogo vektora Ukrayini v storonu nebilshovickoyi Rosiyi ta povstannya pid provodom Simona Petlyuri proti Skoropadskogo perekreslili vsi zusillya Ukrayini v comu napryamku 17 listopada 1920 bilshovicki vijska vitisnili armiyu Vrangelya z Krimu z lita 1919 i do cogo momentu Krim znahodivsya pid postijnim kontrolem bilogvardijciv ta vstanovili ostatochnij kontrol nad pivostrovom 18 zhovtnya 1921 utvoreno Krimsku ARSR krimskotatarsku nacionalno teritorialnu avtonomiyu U 1941 1944 rr u Krimu tochilisya zhorstoki bitvi drugoyi svitovoyi vijni Pislya evakuaciyi nimeckih vijsk z pivostrova u travni 1944 roku radyanskoyu vladoyu za spivpracyu z okupantami bula zdijsnena masova deportaciya z Krimu korinnogo naselennya zdebilshogo krimskih tatar a na yih misce pereseleni kolgospniki perevazhno z centralnih regioniv krayini Dokladnishe Deportaciya krimskih tatar 30 chervnya 1945 roku Krimsku ARSR skasovano i priyednano do Rosijskoyi RFSR 25 chervnya 1946 zgidno z ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi SRSR na yiyi misci bula utvorena zvichajna oblast 19 lyutogo 1954 Krimsku oblast zvazhayuchi na tisni istorichni ta ekonomichni zv yazki bulo peredano RRFSR do skladu vidpovidne rishennya bulo uhvaleno Prezidiyeyu Verhovnoyi Radi SRSR Dokladnishe Peredacha Krimskoyi oblasti zi skladu RRFSR do skladu URSR Pislya 1991 roku Z kincya 1991 roku Krim stav avtonomnoyu respublikoyu u skladi nezalezhnoyi Ukrayini Vidsutnist sformovanogo zakonodavchogo polya nayavnist velikoyi kilkosti prihilnikiv prorosijskih poglyadiv ekonomichnij krah pochatku 90 h rokiv ta borotba za vladu mizh miscevimi ta zagalnoderzhavnimi elitami stvorili umovi dlya politichnoyi krizi v Krimu 5 travnya 1992 Verhovna Rada Krimu progolosila Akt pro derzhavnu samostijnist Krimu yakij spochatku peredbachalosya vinesti na vsekrimskij referendum Takozh togo dnya bula uhvalena postanova shodo zvernennya do Prezidenta i Verhovnoyi Radi Ukrayini shodo ukladennya dvostoronnogo dogovoru mizh Respublikoyu Krim i Ukrayinoyu Nastupnogo dnya 6 travnya 1992 Verhovna Rada Krimu prijnyala Konstituciyu zgidno z yakoyu Krim progoloshuvavsya suverennoyu derzhavoyu u skladi Ukrayini V hodi nastupnih peregovoriv centralnoyi vladi ta vladi Krimu voni domovilisya rozmezhuvati povnovazhennya miscevoyi ta derzhavnoyi vladi ta vnesti zmini do prijnyatoyi Konstituciyi Krimu sho pom yakshili yiyi kategorichnij ton Na osnovi domovlenostej 29 kvitnya Verhovna Rada Ukrayini prijnyala zakon Pro rozmezhuvannya povnovazhen mizh organami derzhavnoyi vladi Krimu ta Ukrayini 1992 roku rosijski organi vladi viznali ukaz prezidiyi Verhovnoyi radi SRSR 1954 roku yakim Krim bulo vklyucheno do skladu Ukrayinskoyi RSR takim sho ne maye yuridichnoyi sili Serjozni superechnosti mizh Ukrayinoyu ta Rosiyeyu shodo Krimu pochalisya v 1992 roci vidrazu pislya rozpadu SRSR Rosiya pochala aktivno pereshkodzhati procesovi perehodu Chornomorskogo flotu pid kontrol Ukrayini zastosovuyuchi yak kontrrozviduvalni pereshkodzhannya zv yazku radioperehoplennya tak i navit lokalni silovi zahodi Prote chastina Chornomorskogo flotu vse zh perejshla na bik Ukrayini Najbolyuchishim dlya Rosiyi stalo prijnyattya ukrayinskoyi prisyagi osobovim skladom vijskovoyi komendaturi Sevastopolskogo garnizonu yake vidbulosya 9 lipnya 1992 Ce sprovokuvalo Rosiyu na vidpovidni zahodi vzhe nastupnogo dnya komendaturu zahopila rosijska desantno shturmova grupa U Vikidzherelah ye Zasidannya Radbezu OON 1993 r shodo Sevastopolyu U veresni 1993 vidbuvsya she odin incident ukrayinski pihotinci zitknulisya z rosijskoyu beregovoyu ohoronoyu v rezultati chogo poranili troh rosiyan Zvinuvativshi Ukrayinu v namaganni prisvoyiti sobi Chornomorskij flot Rosiya zapustila proces vidokremlennya Krimu vid Ukrayini rozdayuchi rosijski pasporti pracivnikam ob yektiv Chornomorskogo flotu ta veduchi antiukrayinsku informacijnu kampaniyu po vsij teritoriyi Krimu V sichni 1994 roku Yurij Myeshkov yakij na toj chas obijmav posadu prezidenta Krimu zaklikav Rosiyu vklyuchiti do svogo skladu Krim Ukrayina vvela na teritoriyu Krimu veliku kilkist blizko 60 tisyach soldativ Nacionalnoyi gvardiyi ta prikordonnih vijsk pislya chogo situaciya stabilizuvalasya 10 chervnya 1994 Ukrayina ta Rosiya domovilisya pro podil Chornomorskogo flotu Dokladnishe Krimska kriza 1992 1994 17 bereznya 1995 Verhovna Rada Ukrayini skasuvala diyu Konstituciyi Krimu 1992 roku razom z posadoyu prezidenta Ukazom Leonida Kuchmi vid 30 bereznya 1995 vikonavcha vlada pivostrova povnistyu pidporyadkovuvalas centralnij vladi Yurij Myeshkov viyihav do Rosiyi Faktichno gostra faza protistoyannya centralnoyi ta miscevoyi vladi bula zavershena u 1995 roci Novij status Krimu yak avtonomiyi u skladi Ukrayini yuridichno zakripili Konstituciya Ukrayini 1996 ta Konstituciya Avtonomnoyi Respubliki Krim 1998 30 veresnya 2003 mizh Ukrayinoyu ta RF rozgorivsya konflikt prichinoyu yakogo stalo zvedennya Rosiyeyu dambi v Kerchenskij protoci vona povinna bula z yednati stanciyu Taman Krasnodarskij kraj RF z ostrovom Tuzla yakij z sichnya 1941 v administrativnomu plani vhodit do skladu Krimu Takim chinom Rosiya mala namir poshiriti svij suverenitet na ostriv Tuzla porushivshi teritorialnu cilisnist Ukrayini V listopadi 2003 konflikt vdalosya vladnati hocha obidvi storoni vzhe pochali gotuvatisya do zbrojnogo protistoyannya Prezident Ukrayini Leonid Kuchma perervav turne po Pivdennij Americi ta napravivsya na ostriv Takozh Kuchma vidav ukaz u yakomu jshlosya pro te sho porushennya teritorialnoyi cilisnosti sprichinit za soboyu vidpovidni diyi z boku RNBO Komitetu derzhavnoyi prikordonnoyi sluzhbi Ministerstva oboroni SBU Konflikt bulo vicherpano koli Rosiya pripinila budivnictvo dambi Dokladnishe Konflikt shodo ostrova Tuzla 21 kvitnya 2010 Ukrayina Prezidentom yakoyi na toj chas buv Yanukovich nezvazhayuchi na protesti opoziciyi uklala z Rosiyeyu Harkivski ugodi zgidno z yakimi perebuvannya Chornomorskogo flotu RF u Krimu podovzheno do 2042 roku Metoyu ciyeyi ugodi dlya Ukrayini bulo otrimannya znizhki na rosijskij gaz Perebuvannya Chornomorskogo flotu RF u Krimu stalo bomboyu spovilnenoyi diyi adzhe vin vidigravav golovnu rol u rozpovsyudzhenni prorosijskih nastroyiv sered zhiteliv Krimu takozh bulo legalizovano perebuvannya rosijskih vijskovih na teritoriyi Krimu i chastkovo yihni diyi po zahoplennyu pivostrova zahist rosijskomovnih i rosijskih gromadyan i t in Duzhe znachnu rol vidigrav vin i v hodi aneksiyi Krimu RF U 2013 roci bulo stvoreno rosijske ugrupovannya yake pid privodom bezpeki zimovih Olimpijskih igor u Sochi 2014 roku vidpracovuvalo blokuvannya morskoyi akvatoriyi i povitryanogo prostoru provedennya rozviduvalnih operacij Zokrema zdijsnyuvalo agresivni rozviduvalni diyi shodo Ukrayini IstoriyaBlokuvannya vijskovih chastin ZS Ukrayini pid chas zahoplennya Krimu Rosiyeyu u lyutomu berezni 2014Dokladnishe Hronologiya aneksiyi Krimu Rosijskoyu Federaciyeyu ta Rosijske zbrojne vtorgnennya v Krim 2014 Operaciya po zahoplennyu Krimu ZS Rosijskoyi Federaciyi Revers medali Za povernennya Krimu Zahoplennya Krimskogo pivostrova armiyeyu RF rozpochalosya 20 lyutogo 2014 U cej chas na posadi Prezidenta Ukrayini perebuvav Viktor Yanukovich Cej fakt sprostovuye zayavi rosijskoyi vladi zgidno z yakimi proces povernennya Krimu Rosiyi rozpochavsya 22 lyutogo 2014 ta buv sprichinenij faktichnim pozbavlennyam V Yanukovicha najvishoyi derzhavnoyi posadi Ukrayini Pidtverdzhennyam comu ye takozh medal Za povernennya Krimu na yakij datoyu pochatku aneksiyi Krimskogo pivostrova vkazano same 20 lyutogo 2014 r Ponomarov Illya Volodimirovich rosijskij politichnij diyach deputat Derzhavnoyi dumi Rosiyi frakciya Spravedliva Rosiya stverdzhuye sho kerivnictvo aneksiyeyu Krimu bulo dorucheno ministru oboroni Sergiyu Shojgu i pomichnikovi Volodimira Putina Vladislavu Surkovu Pislya samousunennya vid vladi prezidenta Ukrayini Viktora Yanukovicha antiukrayinski vistupi v Krimu vibuhnuli z novoyu siloyu 23 lyutogo v Sevastopoli vidbuvsya 20 tisyachnij miting na yakomu bulo prijnyato rishennya ne pererahovuvati u Kiyiv podatki a miskim golovoyu progolosheno gromadyanina Rosiyi O Chalogo Nevdovzi na v yizdah do Sevastopolya z yavilis blokposti i rosijski BTR i Na cej chas mista Krimu vzhe buli zapovneni rosijskoyu agenturoyu perevdyagnenimi vijskovimi i chlenami riznomanitnih paramilitarnih formuvan na kshtalt kozakiv yaki j sklali osnovu tak zvanoyi samooboroni Krimu i zobrazhuvali pered ob yektivami telekamer nibito nastroyi miscevogo naselennya a pidtrimku i zabezpechennya otrimuvali vid Chornomorskogo flotu RF 25 lyutogo akciyi zayizhdzhih i miscevih separatistiv buli provedeni pered Krimskim parlamentom Odnak nastupnogo dnya proukrayinski sili zibrali tam bilsh chislennij miting i domoglisya vidterminuvannya zasidannya krimskogo parlamentu de planuvali rozglyadati pitannya shodo politichnogo majbutnogo AR Krim U vidpovid v nich na 27 lyutogo parlament ta uryad Krimu zahopili rosijski specpriznachenci bez znakiv rozriznennya i vivisili nad nimi prapori RF U zahoplenu budivlyu parlamentu okupanti pid viglyadom tak zvanoyi samooboroni Krimu zignali chastinu deputativ Verhovnoyi radi i u zakritomu rezhimi primusili uhvaliti rishennya pro priznachennya referendumu shodo statusu Krimu na 25 travnya Togo zh dnya bulo zahopleno aeroport Belbek u Sevastopoli zupineno poromnu perepravu v Kerchi Majzhe odnochasno 28 02 02 03 2014 rozpochalosya blokuvannya rosijskimi vijskovimi bez rozpiznavalnih znakiv t zv zeleni cholovichki abo vvichlivi lyudi ukrayinskih vijskovih chastin korabliv i ob yektiv na pivostrovi bulo zahopleno Simferopolskij aeroport i vstanovleno vijskovi blokposti na v yizdah v Krim na Chongari i Perekopi Deyaki z vijskovih mistechok buli zahopleni shturmom Ukrayinski vijskovi zazvichaj zbrojnogo oporu ne chinili v bagatoh vipadkah zavdyaki poziciyi svoyih komandiriv yaki yak viyavilosya piznishe buli zazdalegid zaverbovani rosijskimi specsluzhbami i nevdovzi buli prijnyati na sluzhbu v okupacijnu armiyu Slid zaznachiti sho na sluzhbu do rosijskih okupantiv perejshli majzhe vsi derzhavni sluzhbovci Ukrayini spivrobitniki SBU miliciyi MNS suddi prokurori ta in Taki nastroyi v Krimu viyavilisya majzhe povnistyu zrezhisovanimi Kremlem Ce pidtverdiv rosijskij bojovik Igor Girkin Za jogo slovami golosuvannya deputativ Verhovnoyi radi ARK za vidstavku todishnogo prem yer ministra Krimu Anatoliya Mogilova ta provedennya referendumu provodilosya pid pryamim tiskom rosijskih vijskovih ta pracivnikiv specsluzhb Pri comu Girkin zaperechuye te sho harakter pidtrimki okupantiv z boku krimskih chinovnikiv ta prostih lyudej buv dobrovilnim Same data 27 lyutogo 2014 roku viznachena Yevropejskim sudom z prav lyudini yak den koli rozpochavsya faktichnij kontrol Rosiyi nad okupovanim Krimskim pivostrovom Pochinayuchi z 27 lyutogo 2014 roku sudi sho diyali v Krimu ne mozhut vvazhatisya takimi sho sformovani u zakonnij sposib Formalnim privodom dlya vvedennya rosijskih vijsk do Krimu stalo nachebto zvernennya Viktora Yanukovicha do V Putina mozhlivo stvorene zadnim chislom u yakomu vislovlyuvalosya prohannya vidnoviti konstitucijnij lad v Ukrayini za dopomogoyu Zbrojnih sil Rosiyi Fotokopiyu originalu zvernennya Yanukovicha oprilyudniv posol Rosiyi pri OON Vitalij Churkin na zasidanni Radi bezpeki 3 bereznya Yak zakonno obranij prezident Ukrayini zayavlyayu podiyi na Majdani nezakonne zahoplennya vladi v Kiyevi priveli do togo sho Ukrayina opinilasya na porozi gromadyanskoyi vijni U krayini panuyut haos i anarhiya Zhittya i bezpeka lyudej osoblivo na pivdennomu shodi i v Krimu pid zagrozoyu Pid vplivom zahidnih krayin zdijsnyuyutsya vidkritij teror i nasilstvo Lyudi peresliduyutsya za politichnoyu i movnoyu oznakami U comu zv yazku zvertayusya do prezidenta Rosiyi Volodimira Volodimirovicha Putina z prohannyam vikoristovuvati zbrojni sili Rosijskoyi Federaciyi dlya vidnovlennya zakonnosti miru pravoporyadku stabilnosti zahistu naselennya Ukrayini Viktor Yanukovich 1 bereznya 2014 roku Originalnij tekst ros Kak zakonno izbrannyj prezident Ukrainy zayavlyayu sobytiya na Majdane nezakonnyj zahvat vlasti v Kieve priveli k tomu chto Ukraina okazalas na poroge grazhdanskoj vojny V strane caryat haos i anarhiya Zhizn i bezopasnost lyudej osobenno na yugo vostoke i v Krymu pod ugrozoj Pod vozdejstviem zapadnyh stran osushestvlyayutsya otkrytyj terror i nasilie Lyudi presleduyutsya po politicheskomu i yazykovomu priznakam V etoj svyazi obrashayus k prezidentu Rossii Vladimiru Vladimirovichu Putinu s prosboj ispolzovat vooruzhennye sily Rossijskoj Federacii dlya vosstanovleniya zakonnosti mira pravoporyadka stabilnosti zashity naseleniya Ukrainy Viktor Yanukovich 1 marta 2014 goda V interv yu 2 kvitnya Yanukovich pidtverdiv sho rosijski vijska buli vvedeni do Krimu na jogo prohannya zadlya zahistu gromadyan Ukrayini Ya ce zrobiv ne vipadkovo tomu sho ya sam stav ob yektom napadu banditiv Adzhe po vsij krayini stali roz yizhdzhati ozbroyeni bandi voni v tomu chisli peresliduvali i mene strilyali po moyemu kortezhu poranili mogo oficera Ya ce skazav i poprosiv ne vipadkovo tomu sho ce rozgul banditiv sho mayut korinnya fashistski potribno pro ce pryamo govoriti 5 bereznya pressekretar MZS Ukrayini nagolosiv sho Yanukovich ne mav prava samostijno zvertatis do prezidenta Rosiyi z prohannyam vikoristovuvati zbrojni sili inshoyi krayini Za zakonodavstvom Ukrayini podibne rishennya moglo buti prijnyatim lishe za umovi nayavnosti propoziciyi z boku RNBO ta za pidtrimki Verhovnoyi Radi Cya versiya eksprezidenta Ukrayini ne vkladayetsya v ramki logiki i zakonu oskilki masshtabna splanovana vijskova operaciya yakoyu bezumovno bulo rosijske vtorgnennya rozpochalas zadovgo do samogo zvernennya Yanukovicha 1 bereznya samoprogoloshenij golova Radi ministriv AR Krim Sergij Aksonov zvernuvsya do Putina pospriyati u zabezpechenni miru i spokoyu na teritoriyi Krimu U vidpovid togo zh dnya Prezident RF Rosijskij prezident vidpraviv do Radi Federaciyi propoziciyu pro vvedennya rosijskih vijsk u Krim Obidvi palati Derzhavnoyi dumi 1 bereznya 2014 r ob 17 20 progolosuvali za vvedennya rosijskih vijsk na teritoriyu Ukrayini i v Krim zokrema Pochinayuchi z 1 bereznya rosijski vijska pochinayut masshtabni silovi akciyi spryamovani na blokuvannya ukrayinskih vijskovih baz na teritoriyi Krimu zahoplennya administrativnih primishen kontrol transportnih magistralej aerodromiv ta inshih strategichno vazhlivih ob yektiv 2 lipnya 2014 roku Parlamentska asambleya Organizaciyi z bezpeki i spivrobitnictva v Yevropi viznala taki diyi Rosiyi vijskovoyu agresiyeyu nesprovokovanoyu i zasnovanoyu na absolyutno bezpidstavnih pripushennyah i privodah Krim togo rosijski desantniki zahoplyuvali ob yekti u Krimu u formi Berkuta pro ce vkazuyut fotografiyi samih desantnikiv zrobleni u zahoplenih derzhavnih ustanovah AR Krim yaki vdalosya distati z yihnih akauntiv u socialnih merezhah Tak na foto yaki yak pishe Ukrayinska pravda distav zhurnalist zobrazheni bijci 31 okremoyi desantno shturmovoyi brigadi yaka brala uchast u zahoplenni Krimu Pri comu soldati chastinu zavdan vikonuvali u formi Berkuta 16 bereznya okupacijnoyu vladoyu bulo provedeno t zv referendum pro nezalezhnist AR Krim yakim vona namagalas legitimizuvati zahoplennya inozemnoyi teritoriyi 18 bereznya u Moskvi Prezidentom Rosiyi Volodimirom Putinim spilno z samoprogoloshenimi Golovoyu Radi Ministriv ARK Sergiyem Aksonovim spikerom Verhovnoyi Radi ARK Volodimirom Konstantinovim ta golovoyu Sevastopolskoyi MDA Oleksiyem Chalim pidpisano Dogovir pro prijnyattya Respubliki Krim do skladu Rosiyi Blokuvannya vijskovih chastin trivalo zagalom do 19 24 bereznya pislya chogo voni zdalisya abo buli zahopleni Osobovomu skladu bula nadana mozhlivist zalishiti okupovanij pivostriv takozh pochalasya evakuaciya vijskovoyi tehniki yaka bula pripinena pislya pochatku rosijskoyi agresiyi na Donbasi u kvitni 2014 Vsogo MO Ukrayini vidraportuvalos pro 4000 vijskovosluzhbovciv yaki vijshli z okupovanogo Krimu z blizko 15 000 yaki tam perebuvali u lyutomu 2014 Ukrayinski istoriki ta politiki peredbachali podibnij rozvitok podij she 2008 roku pid chas konfliktu mizh Rosiyeyu ta Gruziyeyu Eksperti vkazuvali na te sho Rosijskij Federaciyi potriben lishe privid dlya togo shob pochati aneksiyu pivostrova Same takim privodom i stali podiyi na Yevromajdani Pidrozdili ZS RF 1 zhovtnya 2016 roku Vijskovij prokuror Ukrayini Ruslan Kravchenko v efiri programi Kiyiv Donbas Gromadskogo radio nazvav pidrozdili zbrojnih sil Rosijskoyi Federaciyi yaki razom z vijskami Chornomorskogo flotu RF ta pid zagalnim komanduvannyam komanduvacha Chornomorskim flotom Rosijskoyi Federaciyi Vitko Oleksandra Viktorovicha brali uchast v zahoplenni Krimu a same 31 a okrema gvardijska desantno shturmova brigada povitryano desantnih vijsk RF 45 j okremij gvardijskij polk specialnogo priznachennya PDV Zbrojnih sil RF v ch 28 337 18 a okrema gvardijska motostrilecka brigada 58 a armiya Pivdennogo vijskovogo okrugu zbrojnih sil Rosijskoyi Federaciyi 98 a gvardijska povitryano desantna diviziya PDV RF v ch 65 451 76 a gvardijska desantno shturmova diviziya PDV RF 15 a okrema gvardijska motostrilecka brigada mirotvorchih sil Rosijskoyi Federaciyi v ch 90 600 Za tverdzhennyam Ruslana Kravchenko dlya pidgotovki i vedennya agresivnoyi vijni vijskova tehnika ta formenij odyag vijskovosluzhbovciv RF yaki brali uchast v aneksiyi Krimu buli zavchasno pidgotovleni shlyahom maskuvannya vsih taktichnih znakiv Progoloshennya nezalezhnosti Krimu ta referendum Dokladnishe Referendum pro status Krimu 2014 11 bereznya 2014 roku Verhovna Rada Avtonomnoyi Respubliki Krim i Sevastopolska miska rada prijnyali deklaraciyu pro nezalezhnist Avtonomnoyi Respubliki Krim ta mista Sevastopolya zgidno z yakoyu u razi rishennya narodiv Krimu v rezultati referendumu uvijti do skladu Rosijskoyi Federaciyi Krim bude ogoloshenij suverennoyu respublikoyu i same v takomu statusi zvernetsya do Rosijskoyi Federaciyi z propoziciyeyu pro prijnyattya na osnovi vidpovidnogo mizhderzhavnogo dogovoru do skladu Rosijskoyi Federaciyi yak novogo sub yekta Rosijskoyi Federaciyi U Vikidzherelah ye Zasidannya RB OON vid 15 bereznya 2014 r ros 16 bereznya 2014 roku za rishennyam Krimskogo parlamentu buv provedenij referendum shodo statusu Krimu Priznachennya referendumu vidbulosya vsuperech ukrayinskomu zakonodavstvu sho ne peredbachaye miscevih referendumiv a dlya pitan shodo zmini kordoniv Ukrayini vimagaye vseukrayinskij referendum Popri ukaz vikonuvacha obov yazkiv Prezidenta Ukrayini O Turchinova pro prizupinennya rishennya krimskogo parlamentu a takozh popri rishennya Konstitucijnogo Sudu Ukrayini sho viznav ogoloshennya referendumu takim sho ne vidpovidaye Konstituciyi Ukrayini a takozh poziciyu Radi bezpeki OON referendum bulo provedeno Tak zvanimi mizhnarodnimi sposterigachami yakih RF ta krimski separatisti dopustili na pivostriv dlya roboti na referendumi buli predstavniki ultrapravih neonacistskih ta komunistichnih yevropejskih partij ta osobi z nacistskimi ta neostalinistskimi poglyadami V umovah bojkotuvannya referendumu krimskotatarskim narodom prisutnosti velikoyi kilkosti ozbroyenih rosijskih vijskovosluzhbovciv a takozh falsifikacij referendum v ARK bucimto zibrav ponad 1 2 mln zapovnenih byuleteniv sho vidpovidaye 83 10 zagalnij kilkosti viborciv z yakih nibito 96 77 zasvidchili vibir za vozz yednannya Krimu z Rosiyeyu na pravah sub yekta Rosijskoyi Federaciyi Progoloshennya aneksiyi Krimu Rosiyeyu Dokladnishe Dogovir pro prijnyattya Krimu do skladu Rosiyi Putin Aksonov Konstantinov i Chalij pidpisuyut dokument pro pochatok timchasovoyi aneksiyi Krimu 18 bereznya 2014 roku o 16 00 v Georgiyivskomu zali Velikogo Kremlivskogo palacu Prezident Rosiyi Putin prem yer ministr samoprogoloshenoyi Respubliki Krim Aksonov golova novostvorenoyi Derzhavnoyi Radi samoprogoloshenoyi Respubliki Krim Konstantinov ta predstavnik separatistskogo kerivnictva Sevastopolya gromadyanin RF Chalij pidpisali tak zvanij Dogovir pro prijnyattya Krimu do skladu Rosiyi 20 bereznya dogovir buv ratifikovanij Derzhavnoyu dumoyu RF majzhe odnogolosno proti vistupiv lishe Illya Ponomarov chotiri deputati ne golosuvali a 21 bereznya Radoyu Federaciyi i nabuv chinnosti 11 kvitnya vidpovidni zmini buli vneseni do konstituciyi Rosiyi Z nagodi aneksiyi Krimu Rosiyeyu prokotilasya hvilya urochistih zahodiv bula zaprovadzhena medal Ministerstva oboroni Rosiyi Za povernennya Krimu U berezni 2015 z yavilasya informaciya sho z 18 000 ukrayinskih vijskovosluzhbovciv 14 000 z Krimu ne vijshli a takozh stalo vidomo sho spiski Chornomorskogo flotu RF u 2014 r buli zbilsheni na 9200 osib Prichini nesprotivu z boku ZSUZgidno z dopoviddyu ministra oboroni 2014 roku Igorya Tenyuha Ukrayina mogla zibrati dlya zahistu svoyeyi teritoriyi ugrupuvannya vsogo iz 5 tisyach boyezdatnih vijskovih Yih mozhemo kinuti v Krim ale ce ne virishit problemu Krimu Mi yih tam prosto poklademo A sho robiti z tisyachami kilometriv kordonu ta pidgotovkoyu Rosiyi do vtorgnennya Koli zajdut zranku z boku Chernigivskoyi oblasti to do vechora vzhe u Kiyevi budut Razom z tim na dumku ministra oboroni 2005 2007 rokiv Anatoliya Gricenka Ukrayina mala mozhlivist vidreaguvati operativno Na pochatku vtorgnennya blizko 100 lyudej zahopili dva primishennya v Simferopoli Kabinet ministriv ta Verhovnu Radu Krimu Treba bulo negajno provesti antiteroristichnu operaciyu Koli tam bulo 100 chi 200 osib u nas buli sili ta zasobi ce zrobiti Mi mali dva bataljoni morskoyi pihoti ta dva centri specnazu vijskovo morskih sil Ya vzhe ne kazhu pro te sho todi she ne buv zakritij povitryanij prostir tozh mozhna bulo shvidko dostaviti na pivostriv perevirenij i loyalnij do Kiyeva specpidrozdil z materika Analogichnoyi dumki dotrimuyetsya eksprokuror ARK Mene nihto ne perekonaye sho vazhko bulo nadati vkazivku zakriti Kerchensku perepravu deblokuvati organi vladi vivesti iz roztashuvannya flot ta krimski vijskovi formuvannya Ne bulo voli a mozhe bulo j shos bilsh kriminalne Politologi vidznachayut takozh brak legitimnosti ukrayinskoyi vladi na tomu etapi a takozh chislenni vipadki pidkupiv rosijskimi oficerami svoyih ukrayinskih koleg osoblivo z chastin negajnogo reaguvannya naslidkom yakoyi stala visoka loyalnist pravoohoronnih organiv Krimu do okupantiv ta distanciyuvannya vid Kiyeva NaslidkiOkupaciya mala serjozni ekonomichni naslidki dlya Ukrayini dlya Rosiyi i dlya samogo Krimu Najbilsh serjoznim naslidkom dlya Krimu stali problemi iz zabezpechennyam vodoyu ta elektroenergiyeyu Dolya krimskotatarskogo narodu Dokladnishe Peresliduvannya krimskih tatar rosijskoyu okupacijnoyu vladoyu u Krimu Krimskotatarskij narod poslidovno vistupav za zberezhennya teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini i proti aneksiyi Krimu Rosiyeyu U rajonah gurtovnogo prozhivannya krimskih tatar t z referendum ne vidbuvsya vzagali dzherelo Kilkist krimskih tatar yaki vzyali rosijski pasporti mozhna pererahuvati na palcyah Krim okupovano j mi cogo ne sprijmayemo prokomentuvav situaciyu Mustafa Dzhemilyev dzherelo Krimskotatarska diaspora a takozh Krimski tatari zayavili pro neviznannya rosijskoyi okupaciyi Krimu U vidpovid Rosiya zaboronila v yizd krimskotatarskim lideram M Dzhemilyevu ta R Chubarovu Zgidno z danimi pravozahisnikiv stanom na lyutij 2015 r z 300 tisyach krimskotatarskogo naselennya blizko 10 tisyach na sogodnishnij den zmusheni buli pokinuti Krim Politichni naslidki dlya Rosiyi Vnaslidok agresiyi Rosiyi u Krimu pripinila diyalnist Velika Visimka G8 chlenstvo Rosiyi u nij timchasovo prizupinene Cej mizhnarodnij klub visokorozvinenih ekonomik svitu znovu pracyuye u formati G7 Ekonomichni naslidki dlya Rosiyi Div takozh Sankciyi SShA ta YeS shodo Rosiyi 2014 ta Finansova kriza v Rosiyi 2014 Ochikuyutsya ekonomichni sankciyi do Rosiyi zokrema postupove vitisnennya Rosiyi z energetichnih rinkiv golovnim chinom yevropejskih pripinennya peregovoriv pro ekonomichne spivrobitnictvo z Rosiyeyu SShA ta Yevrosoyuz vveli u diyu tririvnevij plan sankcij shodo Rosiyi Sudovi pozovi Ukrayini proti Rosiyi Ukrayina podala bagato pozoviv proti Rosiyi do mizhnarodnih sudiv 9 travnya 2018 roku sud u Gaazi prisudiv Rosiyi viplatiti Ukrayini 159 mln dolariv kompensaciyi za konfiskovane majno i zbitki ukrayinskoyi storoni cherez aneksiyu Krimu Shonajmenshe 5 pozoviv proti Rosijskoyi Federaciyi bulo podano ukrayinskimi kompaniyami vidpovidno do polozhen Ugodi mizh Kabinetom Ministriv Ukrayini ta Uryadom Rosijskoyi Federaciyi Pro spriyannya ta vzayemnij zahist investicij ta tri v ramkah Energetichnoyi Hartiyi Zokrema Postijna palata tretejskogo sudu Gaazi po spravi NAK Naftogaz Ukrayini proti Rosijskoyi Federaciyi viznala svoyu yurisdikciyu ta viznala porushennya RF Ugodi Pro spriyannya ta vzayemnij zahist investicij Naftogaz Ukrayini podav do mizhnarodnih sudiv na rosijskij Gazprom Popri vsi zusillya rosiyan navit shantazh ukrayinska kompaniya vigrala bilshist sprav u mizhnarodnih sudah Rosiyu primusili viplatiti kompensaciyu Ukrayini v rozmiri 4 mlrd dol Stanom na 2020 rik Rosiya viplatila 2 mlrd dolariv postachayuchi gaz do Ukrayini Prinalezhnist Krimu na kartah Periodichno nabuvayut rozgolosu podiyi shodo prinalezhnosti Krimu na kartah Nyu Jork tajms u listopadi 2017 roku nazvav teritoriyu Krimu spirnoyu chim viklikav reakciyu koristuvachiv merezhi i zayav MZS Vijna na shodi Ukrayini Dokladnishe Vtorgnennya rosijskih vijsk na shid Ukrayini Dokladnishe Rosijska diversijna diyalnist v Ukrayini 2014 Paralelno vidkritij vijskovij agresiyi v Krimu rosijski specsluzhbi za dopomogoyu miscevih kolaborantiv agentiv vplivu ta prorosijskih teroristiv uprodovzh lyutogo bereznya 2014 r organizovuyut separatistski mitingi zahoplennya iz zastosuvannyam zbroyi deyakih ODA ta RDA za uchastyu rosijskih gromadyan z Byelgorodskoyi oblasti j Moskvi ta masovi zavorushennya yaki 13 14 bereznya prizveli do lyudskih zhertv ta masovih shpitalizacij proukrayinskih mitingariv z vazhkimi fizichnimi ta psihichnimi travmami v Donecku ta Harkovi Ukrayinski siloviki na kontrolovanih nimi dilyankah proveli specoperaciyi perekrittya kordonu z Rosiyeyu shob ne dopustiti provokatoriv Takozh SBU neodnorazovo zayavlyalo pro zatrimannya rosijskih specpriznachenciv diversantiv ta oprilyudnilo informaciyu pro sprobi Rosiyi zapoloniti shidni oblasti diversijnimi grupami dlya vchinennya teraktiv ReakciyaOON U Vikidzherelah ye Proekt rezolyuciyi Radi Bezpeki OON S 2014 189 ros Rada Bezpeki OON vislovila pidtrimku teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini i nagadala Rosiyi pro vikonannya mizhnarodnih zobov yazan u tomu chisli i Budapeshtskogo memorandumu pidpisanogo Rosiyeyu u 1994 roci Mapa sho pokazuye rezultati golosuvannya za Rezolyuciyu Za Proti Utrimalisya Vidsutni KrimU Vikidzherelah ye Zasidannya Radi Bezpeki OON 15 bereznya 2014 r ros Na zasidanni OON 15 bereznya v Nyu Jorku predstavnik SShA v OON Samanta Paver zvinuvatila Rosiyu v porushenni klyuchovih principiv Organizaciyi Ob yednanih Nacij sho zaboronyayut vikoristannya sili dlya chuzhih teritorij ta povazhayut suverenitet ta teritorialnu cilisnist vsih nacij Zokrema vona zaznachila sho oficijna Moskva pogodzhuyetsya z cimi principami i zahishaye yih po vsomu sviti za viklyuchennyam vipadkiv sho stosuyutsya samoyi Rosiyi Za slovami predstavnika Velikoyi Britaniyi v OON Marka Lajla Granta ostannye golosuvannya pokazalo sho Rosiya zalishilasya izolovanoyu v Radi Bezpeki OON i z boku mizhnarodnoyi spilnoti takozh Rezolyuciya Generalnoyi Asambleyi OON pro pidtrimku teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini bula prijnyata 27 bereznya 2014 roku na 68 j sesiyi Generalnoyi Asambleyi OON vidkritim golosuvannyam krayin chleniv OON 100 z yakih vislovilisya za 11 proti a 58 krayin utrimalis Dane zasidannya Genasambleyi OON bulo sklikane specialno dlya rozglyadu pitannya zbrojnoyi okupaciyi Rosiyeyu teritoriyi Ukrayini a same Krimskogo pivostrova Dokladnishe Rezolyuciya Generalnoyi Asambleyi OON pro pidtrimku teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini OBSYe Telefonna rozmova Prezidenta SShA Obami z Putinim 1 bereznya 2014 2 lipnya 2014 roku bula uhvalena Bakinska deklaraciya yakoyu Parlamentska Asambleya OBSYe zasudila vijskovu agresiyu Rosiyi proti Ukrayini Parlamentska asambleya OBSYe 10 zasudzhuye ochevidne grube i nevipravlene porushennya Gelsinskih principiv Rosijskoyu Federaciyeyu po vidnoshennyu do Ukrayini v tomu chisli osoblivo krichushe porushennya suverenitetu j teritorialnoyi cilisnosti ciyeyi krayini 11 zasudzhuye okupaciyu teritoriyi Ukrayini 12 vvazhaye taki diyi vklyuchno z vijskovoyu agresiyeyu j riznimi formami primusu sho napravleni na utiski vlastivih suverenitetu Ukrayini prav na dogodu vlasnim interesam Rosijskoyi Federaciyi nesprovokovanimi i zasnovanimi na absolyutno bezpidstavnih pripushennyah i privodah Yevrosoyuz Yevrosoyuz poslidovno vistupaye za teritorialnu cilisnist Ukrayini zokrema z 2014 r proti okupaciyi Krimu Rosiyeyu 1 bereznya 2014 roku Verhovnij predstavnik YeS iz zakordonnih sprav Ketrin Eshton zasudila v subotu rishennya Rosiyi stosovno vikoristannya Zbrojnih sil Rosijskoyi Federaciyi na teritoriyi Ukrayini 1 bereznya 2014 roku Generalnij sekretar Radi Yevropi Turbjorn Yagland zaklikav storoni konfliktu vzhiti zahodiv shodo stabilizaciyi situaciyi vidpovidno do mizhnarodnih ugod 17 bereznya 2014 roku Yevrosoyuz oprilyudniv spisok gromadyan Rosiyi ta Ukrayini shodo yakih vvodit sankciyi cherez podiyi u Krimu U 2019 r u zv yazku z p yatirichchyam nezakonnoyi aneksiyi Krimu Rosiyeyu predstavnik YeS z pitan zovnishnoyi politiki i politiki bezpeki Federika Mogerini vid imeni Yevropejskogo Soyuzu vistupila iz zayavoyu v yakij pidtverdila prihilnist suverenitetu i teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini a takozh politiku neviznannya nezakonnoyi aneksiyi NATO 5 bereznya Generalnij sekretar NATO Anders Fog Rasmussen pislya zasidannya Radi NATO RF povidomiv sho NATO virishilo vzhiti nevidkladnih zahodiv shodo prizupinennya praktichnoyi vijskovoyi spivpraci iz Rosiyeyu pripiniti planuvannya spilnoyi misiyi iz Rosiyeyu morskij suprovid amerikanskogo korablya z himichnoyu zbroyeyu ne provoditi niyakih zustrichej iz Rosiyeyu na civilnomu ta vijskovomu rivni pereglyanuti spivrobitnictvo NATO Rosiya Vodnochas NATO intensifikuvatime partnerstvo z Ukrayinoyu 6 bereznya uryad Kanadi v ramkah rozrivu spivpraci mizh NATO ta Rosijskoyu Federaciyeyu uhvaliv rishennya shodo visilki dev yati rosijskih vijskovosluzhbovciv razom iz sim yami z krayini protyagom 24 godin Osnovnoyu prichinoyu nazivayetsya politika Rosiyi u vidnoshenni Ukrayini ta Krimu Na ranok suboti 8 bereznya yih v Kanadi vzhe ne bulo Krayini sho pidtrimali Ukrayinu Reakciya svitovogo spivtovaristva na Krimsku krizu Zakliki do mirnogo vregulyuvannya konfliktu Pidtrimka teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini Zasudzhennya dij Rosiyi Zasudzhennya vijskovoyi intervenciyi Rosiyi Pidtrimka dij Rosiyi ta abo zasudzhennya dij ukrayinskogo uryadu Viznannya interesiv usih storin konfliktu Ukrayina Rosiya Poziciya ne viznachenaPrezident Bilorusi Oleksandr Lukashenko vislovivsya na pidtrimku teritorialnoyi cilisnosti Ukrayini Prote sam vin viznaye de fakto chi de yure Krim rosijskoyu teritoriyeyu argumentuyuchi ce vinoyu ukrayinskih politikiv sho viveli zvidti ukrayinskih vijskovosluzhbovciv Vi cimi diyami prosto zdali Krim Rosiyi citata O Lukashenka v interv yu S Shusteru MZS Litvi nagolosilo na nepripustimosti zovnishnogo vtruchannya u politichnu krizu v Ukrayini nazvalo zahoplennya administrativnih budivel u Krimu provokaciyeyu ta zaklikalo Rosiyu vidmezhuvatisya vid separatistskih zaklikiv u Krimu Litovske MZS takozh viklikali posla Rosiyi u Litvi Oleksandra Udalcova shob visloviti sturbovanist situaciyeyu v Ukrayini Kancler Nimechchini Angela Merkel vislovila zanepokoyennya situaciyeyu sho sklalasya v Krimu Za slovami radnika Merkel vona nagolosila na neobhidnosti utrimatisya vid krokiv yaki b stavili pid pitannya yednist Ukrayini krim togo Kancler mala telefonnu rozmovu z Prezidentom Rosiyi Volodimirom Putinim kotrij povidomiv sho povazhaye teritorialnu cilisnist Ukrayini Prezident SShA Barak Obama zasterig Rosiyu vid vijskovogo vtruchannya na teritoriyu Ukrayini zaznachivshi sho bud yake porushennya suverenitetu Ukrayini ta teritorialnoyi cilisnosti bude glibokoyu destabilizaciyeyu sho ne ye v interesah Ukrayini Rosiyi chi Yevropi ta povidomivshi pro mozhlivu vidplatu za bud yake vijskove vtruchannya v Ukrayini Direktor CRU Dzhon Brennan 3 bereznya 2014 povidomiv sho vijskova prisutnist Rosiyi vklyuchno z vijskovimi yaki pronikli na teritoriyu Krimu ostannimi dnyami ne perevishuye dozvolenoyi chiselnosti vijskovosluzhbovciv Chornomorskogo flotu Rosijskoyi Federaciyi na teritoriyi Ukrayini 25 tisyach osib vidpovidno do Dodatku 2 4 bereznya 2014 u Wayback Machine Ugodi mizh Ukrayinoyu i Rosijskoyu Federaciyeyu Pro parametri podilu Chornomorskogo flotu vid 28 05 97 tomu specsluzhbam vazhko dati obgruntovane pidtverdzhennya porushennya Rosiyeyu dogovoru yak ce bulo poperedno zayavleno predstavnikami Administraciyi tim bilshe mayuchi v Kiyevi lishe 2 3 pracivnikiv CRU Posol SShA v Radi bezpeki OON Samanta Pauer zayavila sho rosijska intervenciya v Krimu ne maye yuridichnih pidstav i povinna buti pripinena Vona zaznachila sho amerikanska storona proponuye napraviti mizhnarodnih sposterigachiv vid OON ta OBSYe v Ukrayinu i proponuye Rosiyi aktivno brati uchast v oboh strukturah Vodnochas posol Velikoyi Britaniyi v Radi bezpeki OON Mark Lajl Grant povidomiv sho jogo krayina zasudzhuye bud yaki akti agresiyi proti Ukrayini v lipni 2018 pered zustrichchyu prezidenti SShA i Rosiyi Donalda Trampa ta Volodimira Putina v Gelsinki amerikanskij prezident dopuskav vislovlyuvannya yaki svidchili pro mozhlivist pereglyadu v majbutnomu politiki SShA shodo neviznannya sprobi aneksiyi Krimu 25 lipnya 2018 roku cherez desyat dniv pislya zustrichi prezidentiv Derzhdepartamentom oprilyudnena Krimska deklaraciya angl Crimea Declaration dokument u formi zayavi dlya presi derzhavnogo sekretarya Spoluchenih Shtativ Ameriki Majkla Pompeo v yakomu pidtverdzhuyetsya neviznannya aneksiyi pivostrova Rosiyeyu ta progoloshuyetsya dovgostrokova politika shodo vidmovi viznannya yiyi pretenzij na teritoriyu zahoplenu siloyu vsuperech mizhnarodnomu pravu Amerikanski vijskovi gotovi pidtrimati svoyih soyuznikiv u Yevropi i nadati pidtrimku Ukrayini cim samim SShA posilayut chitkij signal Rosiyi pro te sho gotovi vidpovisti na zagrozu zayaviv 8 bereznya 2014 roku glava Ob yednanogo komitetu nachalnikiv shtabiv SShA general Martin Dempsi Uvecheri 8 bereznya Derzhsekretar SShA Dzhon Kerri cherez terminovij telefon zayaviv ministrovi zakordonnih sprav RF Sergiyu Lavrovu sho u razi prodovzhennya rosijskoyi invaziyi v Krimu diplomatichni vidnosini mizh SShA i rosijskoyu storonoyu budut nemozhlivi MZS Turechchini 27 lyutogo vistupilo z zayavoyu u yakij vislovilosya u neobhidnosti znahodzhennya shlyahiv podolannya krizi u ramkah teritorialnoyi cilisnosti ta konstitucijnogo ladu v Ukrayini Zadlya spriyannya stabilizaciyi u Krimu 1 bereznya avtonomiyu maye namir vidvidati Ministr zakordonnih sprav Turechchini Ahmet Davutoglu 6 bereznya 2014 roku MZS Turechchini sharakterizuvalo mozhlivij referendum v Krimu yak nebezpechnij ta nepravilnij krok Ministri zakordonnih sprav Franciyi Loran Fabius Polshi Radoslav Sikorskij ta Nimechchini Frank Valter Shtajnmayer oprilyudnili spilnu zayavu shodo podij u Krimu Mi vkraj zanepokoyeni nestabilnoyu situaciyeyu v Krimu Potribno zrobiti vse dlya znizhennya napruzhenosti ta rozvitku dialogu mizh storonami Mi pidtrimuyemo teritorialnu cilisnist krayini Mi zaklikayemo vsi storoni v Ukrayini utrimuvatisya vid bud yakih dij yaki mogli b postaviti pid sumniv cyu teritorialnu cilisnist Prem yer ministr Shveciyi Fredrik Rajnfeldt 2 bereznya v interv yu Shvedskomu radio zayaviv Mozhna zrozumiti sho Rosiya diye cherez turbotu pro rosijsku menshinu v Krimu ta shidnij Ukrayini ale ne mozhna zrozumiti sposobu yakim voni ce roblyat Zvichajno ye metodi provedennya peregovoriv z ukrayinskim uryadom dlya zaspokoyennya situaciyi Ministr zakordonnih sprav Shveciyi Karl Bildt nazvav situaciyu u Krimu trivozhnoyu ta nagolosiv sho Rosiya zobov yazana vivesti svoyi vijska do uzgodzhenih misc yihnoyi dislokaciyi 19 sichnya 2023 roku ministr zakordonnih sprav Iranu Hossejn Amirabdollahyan v interv yu tureckomu gromadskomu mizhnarodnomu kanalu novin TRT World zayaviv sho jogo derzhava ne viznaye aneksiyu Rosiyeyu okupovanih teritorij Ukrayini Mi vistupayemo proti vijni i pereselennya lyudej v Ukrayini Z inshogo boku mi viznayemo suverenitet i teritorialnu cilisnist krayin u ramkah mizhnarodnogo prava i z ciyeyi prichini nezvazhayuchi na prekrasni vidnosini mizh Tegeranom i Moskvoyu mi ne viznayemo vidokremlennya Krimu vid Ukrayini skazav iranskij diplomat Krayini sho pidtrimali Rosiyu Dekilka derzhav zrobilo zayavi shodo viznannya Krimu chastinoyu RF Afganistan Kuba Nikaragua Pivnichna Koreya Rosiya Siriya Venesuela Derzhavi sho golosuvali proti Rezolyuciyi Generalnoyi Asambleyi OON pro teritorialnu cilisnist Ukrayini Virmeniya Bilorus Boliviya Kuba Nikaragua Pivnichna Koreya Rosiya Sudan Siriya Venesuela Zimbabve Sankciyi Dokladnishe Mizhnarodni sankciyi shodo Rosiyi 2014 2015 6 bereznya 2014 roku buv prijnyatij pershij etap sankcij yakij mistiv prizupinennya peregovornogo procesu Yevrosoyuzu i Rosiyi pro pom yakshennya vizovogo rezhimu ta novoyi ugodi pro partnerstvo krim togo pid sankciyi pidpadala grupa mozhnovladciv Takozh buv prizupinenij proces pidgotovki do majbutnogo samitu G8 v yakomu mala brati uchast Rosiya U 2018 roci Derzhdep SShA opublikuvav Krimsku deklaraciyu zgidno z yakoyu Spolucheni Shtati ne viznayut Krim chastinoyu Rosiyi Ministerstva zakordonnih sprav Chehiyi Ta Norvegiyi oficijno pidtrimali deklaraciyu derzhavnogo sekretarya SShA Majka Pompeo shodo Krimu i takozh zayavili pro viznannya nezakonnosti aneksiyi pivostrova Rosiyeyu Uryad Kanadi takozh zasudiv aneksiyu pivostrova Krim vidkrittya mostu cherez Kerchensku protoku v travni 2018 roku ta zaklikav zvilniti ukrayinskih politv yazniv Predstavnik Velikoyi Britaniyi v OON Mark Lajl Grant pidtverdiv sho Rada Bezpeki OON zbirayetsya 1 bereznya 2014 r o 21 00 na ekstrene zasidannya dlya obgovorennya situaciyi v Ukrayini Spolucheni shtati Ameriki rozglyadayut pitannya pro vidpovidalnist Rosiyi za vikoristannya Zbrojnih sil RF na teritoriyi Ukrayini Amerikanskij senator Dzhon Makkejn zaznachiv sho Prezident Rosiyi Volodimir Putin zdayetsya hoche povernennya holodnoyi vijni 2 bereznya posli SShA Kanadi i Britaniyi pokinuli Rosiyu pislya vvedennya yiyi vijsk v Ukrayinu Polska inteligenciya napisala lista prem yer ministru Donaldu Tusku iz zaklikom ne zalishati ukrayinciv pered zagrozoyu vijskovogo vtorgnennya z Rosiyi 3 bereznya o 22 00 po kiyivskomu chasu vidbulosya druge ekstrene sklikannya Radi bezpeki OON dlya rozglyadu situaciyi v Ukrayini Ministr zakordonnih sprav Nimechchini Frank Valter Shtajnmayer zayaviv 4 bereznya 2014 r pislya zustrichi u Zhenevi z glavoyu MZS Rosiyi Sergiyem Lavrovim ta gensekom OON Pan Gi Munom sho Rosiya maye pogoditis do chetverga 6 bereznya na stvorennya mizhnarodnoyi grupi uregulyuvannya krizi v Krimu inakshe na samiti YeS mozhe buti uhvalene rishennya proti Rosiyi Administraciya SShA maye namir zaprovaditi nabir ekonomichnih sankcij proti Rosiyi do kincya tizhnya do 8 bereznya 2014 r Kolishnij derzhsekretar SShA Gillari Klinton porivnyala diyi rosijskoyi vladi shodo Ukrayini z agresivnoyu povedinkoyu nacistskoyi Nimechchini naperedodni Drugoyi svitovoyi vijni Prem yer ministr Kanadi Stiven Garper ogolosiv 4 bereznya pro prizupinennya vijskovo tehnichnogo spivrobitnictva z Rosiyeyu 5 bereznya 2014 r misiya OBSYe v Ukrayini rozpochala svoyu robotu u Krimu j provela zustrichi iz predstavnikami miscevih gromad Krimu ta iz predstavnikami krimskogo parlamentu Sekretar Radi nacionalnoyi bezpeki j oboroni RNBO Andrij Parubij zaznachiv sho Rosiya namagayetsya peredislokuvati svoyi vijska v Krimu shob misiya OBSYe ne zafiksuvala yihnoyi prisutnosti Za pidsumkami svogo vizitu do Kiyeva i Krimu verhovnij komisar OBSYe u spravah nacionalnih menshin zrobila 7 bereznya 2014 r zayavu sho nayavna situaciya na krimskomu pivostrovi nese zagrozu bezpeci i zhittyu miscevih krimskotatarskih ta ukrayinskih gromad Vodnochas vona ne viyavila zhodnih dokaziv porushen abo zagroz dlya prav rosijskomovnih gromadyan Profesor mizhnarodnogo prava Shtefan Talmon z Universitetu Bonna razom z kolegami z Nimechchini doveli sho vtorgnennya Rosiyi v Ukrayinu ye porushennyam norm mizhnarodnogo prava i sho progoloshennya nezalezhnosti Krimu vid Ukrayini z tochki zoru mizhnarodnogo prava bude neviznanim Rosiya Zovnishni videofajliOficijna Rosiya vustami svogo shtatnogo propagandistaDmitra Kiselova pogrozhuye SShA yadernoyu zbroyeyu kanal Rosiya 16 bereznya 2014 2 bereznya v Moskvi na miting na pidtrimku vijni z Ukrayinoyu zbirali byudzhetnikiv Odnochasno bilya Ministerstva oboroni ta na Manezhnij ploshi moskvichi organizuvali mitingi proti vijni yaki zavershilis masovimi areshtami Rosijska inteligenciya u svoyih ocinkah rosijskoyi agresiyi proti Ukrayini rozdililas na dva tabori Yak prihilniki tak i protivniki cih dij vislovili svoyu poziciyu prilyudno u formi vidkritih listiv interv yu statej u presi uchasti u vulichnih marshah tosho dzherelo Dokladnishe Reakciya rosijskoyi inteligenciyi na podiyi v Krimu 2014 Ministerstvo kulturi Rosijskoyi Federaciyi opublikuvalo zayavu diyachiv kulturi v pidtrimku dij prezidenta RF v Ukrayini ta Krimu Chastina rosijskih kinematografistiv chleniv vidpovila na zvernennya ukrayinskih koleg slovami pidtrimki i zapevnennyami sho voni ne pidtrimuyut oficijnu propagandu Kremlya yaku poshiryuyut provladni ZMI Na moment vidpravlennya lista bulo zibrano 169 pidpisiv Piznishe do zvernennya priyednalisya she kilka desyatkiv kinematografistiv i zagalna kilkist pidpisiv perevalila za 200 Rosijski rok muzikanti Boris Grebenshikov V yacheslav Butusov i Yurij Shevchuk a takozh Maksim Leonidov vistupili proti vijni mizh Rosiyeyu i Ukrayinoyu Yih videozvernennya oprilyudniv 5 bereznya ukrayinskij telekanal 1 1 15 bereznya 2014 roku v Moskvi Sankt Peterburzi Yekaterinburzi ta Samari projshli Marshi miru na yakih aktivisti vistupayut proti namagannya Putina rozv yazati vijnu Rosiyi proti Ukrayini U Moskvi na Marsh miru zibralosya za riznimi ocinkami desyatki tisyach mitinguvalnikiv 17 kvitnya 2014 roku prezident Rosiyi Volodimir Putin vpershe publichno viznav sho v podiyah v Krimu brali uchast rosijski vijskovi za spinoyu sil samooboroni Krimu zvichajno stali nashi vijskovosluzhbovci Voni diyali duzhe korektno ale rishuche i profesijno 18 kvitnya 2014 roku Gromadska palata Rosijskoyi Federaciyi zaproponuvala zaprovaditi sankciyi shodo ukrayinskih derzhavnih i gromadskih diyachiv u chiyih zaklikah nibito prisutnya diskriminaciya rosijskomovnih Takozh u palati zasudili masovi porushennya prav osobi i zlochinni nasilnicki diyi z boku uryadu Ukrayini shodo uchasnikiv protestiv na pivdni ta shodi Ukrayini ta napraviti fakti cih porushen do komisiyi OON z prav lyudini Mizhnarodnogo sudu OON OBSYe ta mizhnarodnih pravozahisnih organizacij Analitika ta ocinkiU travni 2014 roku Vitalij Portnikov ukrayinskij zhurnalist ta analitik proviv paralel aneksiyi Krimu z aneksiyeyu u 1940 roci Litvi Latviyi ta Estoniyi i zvernuv uvagu sho same aneksiya Baltijskih derzhav vreshti resht prizvela do rozpadu SRSR u 1990 1991 rokah U serpni 2017 roku Kurt Volker specialnij predstavnik Derzhdepartamentu SShA z pitan Ukrayini zayaviv sho riznici mizh rosijskoyu okupaciyeyu Krimu ta Donbasu ne bachit Ya ne dumayu sho mi povinni sprijmati abo legitimizuvati bud yaki z cih dij V mistectviU zv yazku z rosijskoyu aneksiyeyu Krimu ukrayinska poetesa Anastasiya Dmitruk napisala virsh Nikoli mi ne budemo bratami ros Nikogda my ne budem bratyami Virsh buv pokladenij na melodiyu litovskimi muzikantami vikladenij v Internet i za dva tizhni nabrav bilshe miljona pereglyadiv Div takozhDen krimskogo sprotivu rosijskij okupaciyi Zhertvi rosijskogo vtorgnennya v Ukrayinu z 2014 Krimska kriza Rosijska zbrojna agresiya proti Ukrayini z 2014 Referendum pro status Krimu 2014 Dogovir pro prijnyattya Krimu do skladu Rosiyi Medal Za povernennya Krimu Deklaraciya pro borotbu za zvilnennya Ukrayini Zakonoproekt Pro zabezpechennya prav i svobod gromadyan na timchasovo okupovanij teritoriyi Ukrayini Putin hujlo Okupaciya Sudetiv Seredinna Litva Radyanska aneksiya zahidnoukrayinskih zemel Ne kupuj rosijske Radyansko ukrayinska vijna Derzhavna sluzhba Ukrayini z pitan Avtonomnoyi Respubliki Krim ta mista Sevastopolya Krimska deklaraciya Krimska platforma Reparaciyi z Rosiyi AnshlyusPrimitkido 27 lyutogo 2014 roku Ukrayinska pravda 13 bereznya 2014 Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 21 bereznya 2014 Krim Realiyi 11 Listopada 2015 Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 www kmu gov ua 22 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 17 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 Deutsche Welle Arhiv originalu za 15 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 Ukrayinska pravda 11 kvitnya 2020 Arhiv originalu za 23 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 Ukrayinska pravda 27 bereznya 2014 Arhiv originalu za 22 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 BBC News Ukrayina 27 bereznya 2014 Arhiv originalu za 13 listopada 2020 Procitovano 17 listopada 2020 Ukrayinska pravda 9 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 21 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 BBC News Ukrayina 9 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 17 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 UNIAN Arhiv originalu za 9 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 Encyclopaedia Britannica Crimea 22 lyutogo 2020 u Wayback Machine citata In May 2014 a report from the Russian Presidential Council for Civil Society and Human Rights estimated that the actual turnout for the Crimean independence referendum may have been as low as 30 percent and that of those voters between 50 and 60 percent chose union with Russia Paul Roderick Gregory 5 travnya 2014 Forbes Arhiv originalu za 28 chervnya 2014 Procitovano 22 lyutogo 2020 Ilya Somin 6 travnya 2014 The Washington Post Arhiv originalu za 6 lyutogo 2018 Procitovano 22 lyutogo 2020 Krym Realii ros Arhiv originalu za 23 listopada 2020 Procitovano 17 listopada 2020 Radio Svoboda 17 bereznya 2019 Arhiv originalu za 20 veresnya 2020 Procitovano 17 listopada 2020 Ukrayinska pravda 16 bereznya 2019 Arhiv originalu za 21 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 hromadske ua 16 bereznya 2019 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2020 Procitovano 17 listopada 2020 www kiis com ua Arhiv originalu za 4 lyutogo 2018 Procitovano 3 lyutogo 2018 U Krimu vidklyuchili vid internetu yedinij krimskotatarskij telekanal 10 bereznya 2014 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 2014 8 berez Zakonodavstvo Ukrayini Arhiv originalu za 01 01 2021 Procitovano 9 sichnya 2021 Oficijne internet predstavnictvo Prezidenta Ukrayini ua Arhiv originalu za 3 travnya 2021 Procitovano 4 travnya 2021 Yevropejska pravda 16 03 2021 Arhiv originalu za 16 03 2021 Procitovano 16 03 2021 Parlament vviv yedine ponyattya timchasovo okupovana rf teritoriya Ukrayini 23 07 2022 04 32 Kartka zakonoproyektu 2395 IX vid 18 07 2022 old uinp gov ua Arhiv originalu za 16 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 Istorichna pravda Arhiv originalu za 8 listopada 2020 Procitovano 17 listopada 2020 Istorichna pravda Arhiv originalu za 31 zhovtnya 2020 Procitovano 17 listopada 2020 N Starikov D Belyaev Rossiya Krym Istoriya Str 153 ros http www sobytiya com ua articles item krasnyj terror v krymu chast ii terror 1920 1921 godov html 15 sichnya 2021 u Wayback Machine Krasnyj terror v Krymu Chast II Terror 1920 1921 godov Ezhenedelnik Sobytiya ros Krimski tatari v miscyah specposelen pislya deportaciyi v 1944 roci Ukrayinskij institut nacionalnoyi pam yati originalu za 17 travnya 2021 Procitovano 17 travnya 2021 Ukaz Prezidiyi Verhovnoyi Radi SRSR vid 30 chervnya 1945 roku Pro peretvorennya Krimskoyi ARSR v Krimsku oblast u skladi RRFSR Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 17 travnya 2021 http maidan org ua arch krym 1287608017 html 16 serpnya 2018 u Wayback Machine A E Shemi zade Krymskaya ASSR nacionalno territorialnaya avtonomiya ros Mihail Nikolaevich Guboglo Svetlana Mihajlovna Chervonnaya Krymskotatarskoe nacionalnoe dvizhenie Dokumenty materialy hronika Rossijskaya akademiya nauk Centr po izucheniyu mezhnacionalnyh otnoshenij In t etnologii i antropologii im N N Mikluho Maklaya 1992 Str 72 ros http podpricelom com ua analyze crimean assr autonomy crimean tatars html 12 lipnya 2018 u Wayback Machine Krymskaya ASSR avtonomiya krymskih tatar ros Oleksandr Zadorozhnij Aneksiya Krimu mizhnarodnij zlochin Monografiya ukr stor 25 29 Radio Svoboda Arhiv originalu za 16 sichnya 2021 Procitovano 17 listopada 2020 Istorichna pravda Arhiv originalu za 25 listopada 2020 Procitovano 17 listopada 2020 http 24tv ua ru den v istorii konflikt za ostrov tuzla rf vpervie popitalas zahvatit krimskuyu zemlyu n490789 31 serpnya 2018 u Wayback Machine Den v istorii Konflikt za ostrov Tuzla RF vpervye popytalas zahvatit krymskuyu zemlyu Telekanal novin 24 ros Oleksandr Zadorozhnij Aneksiya Krimu mizhnarodnij zlochin Monografiya ukr stor 168 175 http espreso tv article 2015 03 16 rokovyny putinskoho anshlyusu krymu yak ce bulo 23 grudnya 2018 u Wayback Machine Rokovini putinskogo anshlyusu Krimu Yak ce bulo http expres ua digest 2014 04 23 105383 medal povernennya krymu perekreslyla usyu brehnyu kremlya 13 travnya 2017 u Wayback Machine Yak medal Za povernennya Krimu perekreslila usyu brehnyu Kremlya Arhiv originalu za 22 grudnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 13 kvitnya 2014 Procitovano 12 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 15 zhovtnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 15 zhovtnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 17 lipnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 YeP 14 sichnya 2021 Arhiv originalu za 14 sichnya 2021 Procitovano 14 sichnya 2021 Ukraine v Russia re Crimea dec 14 sichnya 2021 u Wayback Machine GC 20958 14 Decision 16 12 2020 GC Ukrinform 3 bereznya 2014 Arhiv originalu za 12 bereznya 2014 Procitovano 5 bereznya 2014 TVi 3 bereznya 2014 Arhiv originalu za 6 bereznya 2014 Procitovano 5 bereznya 2014 Radio Svoboda 2 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 2 kvitnya 2014 aif ua Arhiv originalu za 17 lyutogo 2015 Procitovano 2015 2 17 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pusti nevidomi parametri description ta datepublished dovidka Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 13 sichnya 2019 Arhiv originalu za 22 grudnya 2018 Procitovano 13 sichnya 2019 Arhiv originalu za 22 grudnya 2018 Procitovano 13 sichnya 2019 Britanskij diplomat kazhe sho Ukrayina ye probnim majdanchikom Putina v jogo planah vidrodzhennya Rosijskoyi imperiyi Charles Crawford The Telegraph 15 04 2014 angl Arhiv originalu za 20 02 2015 Procitovano 13 01 2019 Arhiv originalu za 26 veresnya 2018 Procitovano 13 sichnya 2019 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2020 Procitovano 13 sichnya 2019 Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 13 sichnya 2019 Rishennya VR Krimu pro referendum ta vidstavku uryadu sfalsifikovani ZMI 17 veresnya 2018 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 01 03 2014 Turchinov pidpisav ukaz pro nezakonne priznachennya Aksonova 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 01 03 2014 Partiya Rosijska yednist yaku vin predstavlyaye na viborah do parlamentu Krimu otrimala lishe 4 golosiv i 3 deputatskih krisla Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Interfaks 2 lipnya 2014 Arhiv ros originalu za 14 lipnya 2014 Procitovano 2 lipnya 2014 ros Prinyata Bakinskaya deklaraciya Parlamentskoj Assamblei OBSE Interfaks 2 lipnya 2014 Rosijski desantniki u formi Berkuta zahoplyuvali Krim dehto teper na Donbasi 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine 3 veresnya 2014 UP bbc co uk Arhiv originalu za 27 listopada 2021 Procitovano 2015 2 17 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Cite maye pusti nevidomi parametri description ta datepublished dovidka Komanduyushego ChF RF obvinyayut v zahvate Kryma prokuror 2 zhovtnya 2016 u Wayback Machine 01 10 2016 Vpervye nazvany podrazdeleniya Vooruzhennyh sil RF anneksirovavshih Krym 1 sichnya 2017 u Wayback Machine 01 zhovtnya 2016 18 12 Voennaya prokuratura Ukrainy obnarodovala spisok rossijskih podrazdelenij okkupirovavshih Krym 31 bereznya 2019 u Wayback Machine 02 10 2016 RIA Novosti 11 bereznya 2014 Arhiv originalu za 11 bereznya 2014 Procitovano 16 bereznya 2014 ITAR TASS 11 bereznya 2014 Arhiv originalu za 11 bereznya 2014 Procitovano 16 bereznya 2014 Press centr Verhovnogo Soveta Avtonomnoj respubliki Krym 11 bereznya 2014 Arhiv originalu za 13 bereznya 2014 Procitovano 16 bereznya 2014 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Referendum o statuse Kryma naznachen na 16 marta 24 zhovtnya 2018 u Wayback Machine RIA Novosti 6 bereznya 2014 CVK nagoloshuye sho miscevij referendum v Krimu nemozhlivij 22 veresnya 2018 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 3 bereznya 2014 Arhiv originalu za 13 bereznya 2014 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 14 bereznya 2014 Procitovano 7 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 13 bereznya 2014 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 8 kvitnya 2014 Procitovano 7 kvitnya 2014 U Krimu zoseredzheno do 30 tisyach rosijskih vijskovih 23 grudnya 2018 u Wayback Machine ZN UA 7 bereznya 2014 Golova Centrviborchkomu Kurultayu referendum falsifikovanij 8 grudnya 2015 u Wayback Machine Radio svoboda 16 bereznya 2014 r Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 20 bereznya 2014 Procitovano 31 grudnya 2018 U deputata Gosdumy progolosovavshego protiv anneksii Kryma nachalis problemy 17 lipnya 2018 u Wayback Machine ros Arhiv originalu za 16 bereznya 2021 Procitovano 31 grudnya 2018 Arhiv originalu za 24 zhovtnya 2014 Procitovano 31 grudnya 2018 21 04 2014 Arhiv originalu za 24 04 2014 Procitovano 22 04 2014 Arhiv originalu za 11 bereznya 2016 Procitovano 31 grudnya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 23 lyutogo 2016 Procitovano 22 lyutogo 2016 Arhiv originalu za 9 bereznya 2016 Procitovano 22 lyutogo 2016 comments ua Arhiv originalu za 31 sichnya 2018 Procitovano 3 lyutogo 2018 VOA ukr Arhiv originalu za 12 bereznya 2016 Procitovano 3 lyutogo 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a first z propushenim last dovidka Ukrayinska pravda 25 02 2015 Arhiv originalu za 26 02 2015 Procitovano 28 02 2015 TSN ua ukr 20 bereznya 2014 Arhiv originalu za 1 lyutogo 2018 Procitovano 3 lyutogo 2018 ukr Arhiv originalu za 1 lyutogo 2018 Procitovano 3 lyutogo 2018 TSN ua ukr Arhiv originalu za 1 lyutogo 2018 Procitovano 3 lyutogo 2018 FAKTI 12 bereznya 2014 Arhiv originalu za 11 chervnya 2018 Procitovano 3 lyutogo 2018 24 Kanal Arhiv originalu za 25 bereznya 2014 Procitovano 3 lyutogo 2018 TSN 9 travnya 2018 Arhiv originalu za 13 travnya 2018 Procitovano 12 travnya 2018 Ishchenko Viktoriia 26 lyutogo 2018 Lex portus uk ua doi 10 26886 2524 101x 1 2018 3 ISSN 2524 101X Arhiv originalu za 27 listopada 2021 Procitovano 10 kvitnya 2019 Arhiv originalu za 27 bereznya 2019 www naftogaz com Arhiv originalu za 25 bereznya 2019 Procitovano 26 bereznya 2019 Kozyreva Marina Krym Realii ros Arhiv originalu za 15 listopada 2017 Procitovano 15 listopada 2017 Ukrayinska pravda Arhiv originalu za 15 listopada 2017 Procitovano 15 listopada 2017 Ukrinform 1 bereznya 2014 Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 1 bereznya 2014 Russia vetoes UN resolution on Crimea s future China abstains showing Moscow s isolation 23 chervnya 2014 u Wayback Machine Montreal Gazette 7 bereznya 2014 r Genasambleya OON pidtrimala teritorialnu cilisnist Ukrayini 15 grudnya 2018 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 27 bereznya 2014 r Generalna napivpidtrimka 15 grudnya 2018 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 27 bereznya 2014 r www oscepa org angl 2 lipnya 2014 Arhiv originalu za 16 travnya 2019 Procitovano 3 lyutogo 2018 rosijskoyu 16 travnya 2019 u Wayback Machine YeS zasudzhuye rishennya Rosiyi pro vikoristannya vijsk v Ukrayini 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Radio svoboda 1 bereznya 2014 r Ukrinform 1 bereznya 2014 Arhiv originalu za 10 bereznya 2014 Procitovano 1 bereznya 2014 YeS oprilyudniv spisok gromadyan Rosiyi ta Ukrayini yaki potrapili pid sankciyi 25 kvitnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 17 bereznya 2014 r Arhiv originalu za 16 sichnya 2021 Procitovano 17 bereznya 2019 Arhiv originalu za 04 03 2016 Procitovano 16 05 2019 Kanada visilaye rosijskih vijskovosluzhbovciv TB 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 7 bereznya 2014 r Arhiv originalu za 23 grudnya 2018 Procitovano 2 sichnya 2019 TVi 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 4 bereznya 2014 Procitovano 1 bereznya 2014 BBC Ukrayina 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 27 lipnya 2014 Procitovano 1 bereznya 2014 Merkel duzhe zanepokoyena podiyami v Krimu UTR 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 1 bereznya 2014 Procitovano 1 bereznya 2014 Den 1 bereznya 2014 Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 1 bereznya 2014 LA Times angl 3 bereznya 2014 Arhiv originalu za 25 kvitnya 2014 Procitovano 4 bereznya 2014 SShA hochut napraviti mizhnarodnu misiyu do Krimu 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 1 bereznya 2014 r Arhiv originalu za 26 lipnya 2018 Procitovano 2 sichnya 2019 Arhiv originalu za 11 chervnya 2014 Procitovano 16 travnya 2019 Arhiv originalu za 11 chervnya 2014 Procitovano 16 travnya 2019 Visokij zamok 27 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 12 kvitnya 2016 Procitovano 1 bereznya 2014 Visokij zamok 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 22 grudnya 2018 Procitovano 1 bereznya 2014 BBC Ukrayina 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 6 bereznya 2014 Procitovano 1 bereznya 2014 Telekanal novin 24 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 6 bereznya 2014 Procitovano 1 bereznya 2014 Arhiv originalu za 22 veresnya 2018 Procitovano 2 sichnya 2019 iPress 28 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 22 grudnya 2018 Procitovano 1 bereznya 2014 One on One Iranian Foreign Minister Hossein Amir Abdollahian Iran ne viznaye aneksiyu zahoplenih Rosiyeyu ukrayinskih regioniv glava MZS 19 01 2023 17 51 Iran ne viznaye aneksiyu Krimu ta inshih okupovanih teritorij Ukrayini ministr zakordonnih sprav krayini 19 01 2023 19 30 The Guardian 24 bereznya 2014 Arhiv originalu za 1 grudnya 2014 Procitovano 30 listopada 2014 The Moscow Times Arhiv originalu za 17 kvitnya 2016 Procitovano 2 sichnya 2019 Kyiv Post 27 bereznya 2014 Arhiv originalu za 17 sichnya 2016 Procitovano 2 sichnya 2019 KNDR odobrila prisoedinenie Kryma k Rossii 5 kvitnya 2019 u Wayback Machine Lenta ru 30 December 2014 Russian Federation Council ratifies treaty on Crimea s entry to Russia 22 zhovtnya 2018 u Wayback Machine itar tass com 21 March 2014 The New York Times 27 lyutogo 2014 Arhiv originalu za 28 lyutogo 2014 Procitovano 1 bereznya 2014 Masked men with guns seized government buildings in the capital of Ukraine s Crimea region on Thursday barricading themselves inside and raising the Russian flag after mysterious overnight raids that appeared to be the work of militant Russian nationalists who want this volatile Black Sea region ruled from Moscow Arhiv originalu za 29 lipnya 2018 Procitovano 29 lipnya 2018 Rbc ua RBK Ukraina ukr Arhiv originalu za 15 serpnya 2018 Procitovano 15 serpnya 2018 Rbc ua RBK Novosti Ukrainy ukr Arhiv originalu za 27 veresnya 2018 Procitovano 27 veresnya 2018 Radbez OON zbirayetsya na ekstrene zasidannya z privodu Ukrayini 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 1 bereznya 2014 r SShA rozglyadayut pitannya pro vidpovidalnist RF za vijskovih u Krimu 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 1 bereznya 2014 r MakKejn Putin zdayetsya hoche holodnoyi vijni 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 1 bereznya 2014 r Arhiv originalu za 11 chervnya 2014 Procitovano 16 travnya 2019 Arhiv originalu za 17 grudnya 2014 Procitovano 16 travnya 2019 Rosiya iniciyuye ekstrene zasidannya Radi bezpeki OON shob pogovoriti pro Ukrayinu Ukrayinska pravda 3 bereznya 2014 originalu za 22 sichnya 2021 Procitovano 29 travnya 2021 Nimechchina primushuye Rosiyu do dialogu chasu do chetverga 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 4 bereznya 2014 r Vashington mozhe vvesti sankciyi proti Rosiyi vzhe do kincya tizhnya 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 4 bereznya 2014 r Arhiv originalu za 18 09 2017 Procitovano 16 05 2019 Kanada ogolosila pro prizupinennya vijskovo tehnichnogo spivrobitnictva z Rosiyeyu 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 4 bereznya 2014 r Misiya OBSYe rozpochala svoyu robotu v Krimu 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 5 bereznya 2013 r Rosiya namagayetsya prihovati vid OBSYe svoyi vijska 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 5 bereznya 2014 r Ukrayincyam ta tataram v Krimu zagrozhuye nebezpeka komisar OBSYe 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 7 bereznya 2014 r Arhiv originalu za 27 listopada 2021 Procitovano 27 listopada 2021 Rupor Kremlya Kiselov pogrozhuye SShA yadernoyu zbroyeyu 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 16 03 2014 Na miting za vojnu sobirayut byudzhetnikov 21 travnya 2019 u Wayback Machine Utro ros Arhiv originalu za 14 veresnya 2019 Procitovano 16 travnya 2019 Na Manezhnoj ploshadi nachalas akciya protiv vojny s Ukrainoj 28 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Lenta 02 03 2014 ros 86 rosijskih diyachiv kulturi pidtrimali agresiyu Putina v Ukrayini Spisok 11 chervnya 2014 u Wayback Machine ZIK 12 03 2014 Rosijski mitci pidtrimali diyi Putina v Krimu spisok 18 travnya 2014 u Wayback Machine Zaxid net Deyateli kultury Rossii v podderzhku pozicii Prezidenta po Ukraine i Krymu Arhivovano 11 bereznya 2014 u Archive is ros Soyuz kinematografistov i professionalnyh kinematograficheskih organizacij i obedinenij Rossii Otvet rossijskih kinematografistov ukrainskim kollegam 16 travnya 2019 u Wayback Machine ros Pismo kinematografistov obrashenie Butusova novaya pesnya BG Kak rossijskaya kultura protestuet protiv vvoda vojsk v Ukrainu 12 lipnya 2014 u Wayback Machine Dozhd ros Po vsij Rosiyi prohodyat tisyachni akciyi na pidtrimku Ukrayini 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 15 03 2014 Putin vpershe viznav sho zeleni cholovichki jogo vijskovi 24 travnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska pravda 17 04 2014 U Rosiyi proponuyut zaprovaditi sankciyi proti ukrayinciv 11 chervnya 2014 u Wayback Machine TVi 18 04 2014 Vitalij Portnikov 25 chervnya 2014 u Wayback Machine Krymskij precedent Putin povtoryaet oshibku Stalina 21 travnya 2014 u Wayback Machine Putin imeet vse shansy povtorit sudbu drugogo territorialnogo neudachnika Iosifa Stalina Avtorskie kolonki Glavred 13 maya 11 54 OBOZREVATEL NEWS ukr 31 serpnya 2017 Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2021 Procitovano 6 zhovtnya 2021 rosijskoyu 3 kvitnya 2014 Arhiv originalu za 11 travnya 2019 Procitovano 16 travnya 2019 Arhiv originalu za 16 travnya 2019 Procitovano 16 travnya 2019 DzherelaRobin Geiss 2015 International Law Studies angl Newport Stockton Center for the Study of International Law 91 426 449 Arhiv originalu za 20 lipnya 2020 Oleksandr Zadorozhnij Aneksiya Krimu mizhnarodnij zlochin Monografiya Kiyiv K I S 2015 576 s ISBN 9786176841234 Jaane Haaland Matlary Ukraine and Beyond Russia s Strategic Security Challenge to Europe angl London Palgrave Macmillan 2016 S 46 ISBN 978 3 319 32530 9 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Aneksiya Krimu 2014 Sergij Suhobojchenko Aneksiya Krimu ta yiyi naslidki dlya krimskih ZMI ta zhurnalistiv Analitichnij zvit 6 sichnya 2022 u Wayback Machine PL 6 sichnya 2022 u Wayback Machine ENG 6 sichnya 2022 u Wayback Machine RU 6 sichnya 2022 u Wayback Machine Shidno Yevropejskij Demokratichnij Centr Varshava 2015 Ukrayinskij sprotiv okupaciyi ruh Yevromajdan Krim lyutij berezen 2014Cyu stattyu potribno povnistyu perepisati vidpovidno do standartiv yakosti Vikipediyi Vi mozhete dopomogti pererobivshi yiyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin