Ке́рченська прото́ка, Кімерійський Боспор (грец. Κιμμέριος Βόσπορος, крим. Keriç boğazı, рос. Керченский пролив) — протока, що сполучає Чорне й Азовське моря. Західним берегом протоки є Керченський півострів України, східним — Таманський півострів Росії. Ширина протоки — від 4,5 до 15 км. Найбільша глибина 18 метрів. Найважливіший порт — місто Керч.
Керченська протока | |
---|---|
![]() | |
Розташування | |
Координати | 45°18′55″ пн. ш. 36°34′06″ сх. д. / 45.31528° пн. ш. 36.56833° сх. д.Координати: 45°18′55″ пн. ш. 36°34′06″ сх. д. / 45.31528° пн. ш. 36.56833° сх. д. |
Прибережні країни | |
Море | Азовське море, Чорне море |
Макс. глибина | 18 м |
Ширина | 15 км |
Інше | |
Міста та поселення | Керч |
Острови | Коса Тузла |
Мапа | |
Після будівництва Цимлянського водосховища течія в протоці змінилась — узимку (випаровування мале) з Азовського в Чорне море, улітку навпаки (велике випаровування) — з Чорного в Азовське море. Улітку Тамань стає правим берегом, що відповідно до фізичних законів розмивається. Виникли проблеми і з косою Тузла. Керченська протока є зоною промислу багатьох видів риб. Сезон вилову починається в кінці осені, коли риба йде з Азовського моря, що замерзає, у солоне Чорне, і триває декілька місяців.
За часів античності протока (знана стародавніми греками як Боспор Кімерійський, за народом — кімерійці) вважалася межею Європи й Азії.
Історія
Міф, архаїка
Евріпід описує, як з боку Тавриди (Криму) протоку перепливає Іо — кохана Зевса, перетворена Герою в корову й гнана оводом («Іфігенія в Тавриді»).
Есхіл називає переправу через протоку «Коров'ячим бродом».
У своїх «Життєписах» Плутарх, посилаючись на Геланіка Митіленського, повідомляє, що амазонки переправлялися через Боспор Кімерійський по льоду.
Античність
Про те, що кочівники взимку переходили протоку по льоду, відомо з «Історії» Геродота. У V столітті до н. е. представники старовинного мілетського аристократичного роду Археанактидів заснували на західному березі протоки місто Пантікапей — столицю Боспорського царства на місці нинішньої Керчі. Геродот двічі згадував Кімерійські переправи.
У II столітті до н. е. на льоду протоки з боку Меотійського озера (Азовського моря) сталася битва між армією полководця Неоптолема і варварами:
Лід у цих місцях такий міцний біля гирла Меотійського озера (тобто в Керченській протоці), що в тому місці, де взимку військовий начальник Мітрідата переміг варварів у кінній битві на льоду, він же розбив у морській битві тих же варварів літом, коли лід розтанув (Страбон, II, 1, 6).
Розповідають, що полководець Мітрідата Неоптолем в одній і тій же протоці влітку розбив варварів у морському бою, а взимку в кінному (VII, 3, 18).
XX століття
У квітні 1944 року СРСР продовжив розпочате ще німцями будівництво залізничного мосту через протоку. 115 однотипних прольотів по 27,1 м, 110-метрова пролітна будова подвійного судноплавного отвору, що повертається на середній опорі над фарватером для проходу великих суден, естакади біля берега й гребля становлять повну довжину мостового переходу. Будівництво завершили до 27-ї річниці «Великого Жовтня» того ж року. Оскільки німці не встигли завезти все потрібне для будівництва, міст не мав кригорізів, і тому в лютому 1945 року льодом з Азовського моря було пошкоджено до 30 % опор. Міст із круппівської сталі вирішено було не відновлювати, а вцілілі його частини було ліквідовано, оскільки вони заважали судноплавству (останні — у 1960-х роках).
Для заміни зруйнованого мосту 1953 року було відкрито Керченську поромну переправу, що з'єднала Крим і Краснодарський край (лінія Порт Крим — Порт Кавказ). У роботі переправи брали участь чотири залізничні пороми: «Заполярний», «Північний», «Південний» і «Східний». Спочатку ці пороми планували використовувати на залізничній переправі через Єнісей, що будувалася в Ігарці, але в 1953 році це будівництво було закрито, а пороми перевезено до Криму. Пізніше в експлуатацію було введено три автомобільні пороми: «Керченський-1», «Керченський-2» і «Єйськ».
Наприкінці 1980-х років у зв'язку зі старінням залізничних поромів припинено перевезення пасажирських, а потім і товарних потягів через протоку. Через проблеми з фінансуванням нові пороми для переправи побудовано не було, і протягом майже 15 років переправа використовувалася тільки для перевезення автомобілів. Неодноразово пропонувалися проєкти будівництва нового мосту через Керченську протоку, але за браком економічно обґрунтованого варіанту вони не набули подальшого розвитку — із Джанкою до Керчі (дві сотні кілометрів) іде одноколійна залізниця з дуже обмеженою пропускною спроможністю.
Сьогодення
У 2004 році переправі передали залізничний пором «Анненков», і залізничне сполучення через протоку було поновлено. У листопаді 2004 року напередодні другого туру президентських виборів в Україні відбулося урочисте відкриття поромної переправи. В акції взяв участь президент Росії Володимир Путін.
Територіальні суперечки
У 2003 році Керченська протока опинилася в центрі скандалу між Росією й Україною після того, як влада Краснодарського краю, прагнучи запобігти розмиванню морського берега, почала поквапом зводити греблю від Тамані в бік українського острова Тузла. Росію звинуватили в посяганні на українську територію. Конфлікт удалося вирішити після втручання президентів — будівництво греблі зупинили, і Тузла залишилася українською. У відповідь Україна погодилася підписати договір, за яким Керченська протока була визнана спільними внутрішніми водами Росії й України. З 2014 року, у зв'язку з анексією Криму Росією, Керченська протока тимчасово не контролюється Україною.
Див. також
Примітки
- Згідно з позицією України протока є спільною, бо західна сторона її розташована в межах окупованої АР Крим. Росія вважає протоку внутрішньою, проводячи там тільки адміністративну межу Республіки Крим та Краснодарського краю.
- Острів номер один — ПіК
Посилання
- Фотографії Керченської протоки [ 30 Грудня 2013 у Wayback Machine.]
Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (квітень 2014) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ke rchenska proto ka Kimerijskij Bospor grec Kimmerios Bosporos krim Keric bogazi ros Kerchenskij proliv protoka sho spoluchaye Chorne j Azovske morya Zahidnim beregom protoki ye Kerchenskij pivostriv Ukrayini shidnim Tamanskij pivostriv Rosiyi Shirina protoki vid 4 5 do 15 km Najbilsha glibina 18 metriv Najvazhlivishij port misto Kerch Kerchenska protokaFoto iz suputnika LandsatRoztashuvannyaKoordinati 45 18 55 pn sh 36 34 06 sh d 45 31528 pn sh 36 56833 sh d 45 31528 36 56833 Koordinati 45 18 55 pn sh 36 34 06 sh d 45 31528 pn sh 36 56833 sh d 45 31528 36 56833Priberezhni krayini Ukrayina RosiyaMore Azovske more Chorne moreMaks glibina 18 mShirina 15 kmInsheMista ta poselennya KerchOstrovi Kosa TuzlaMapa Pislya budivnictva Cimlyanskogo vodoshovisha techiya v protoci zminilas uzimku viparovuvannya male z Azovskogo v Chorne more ulitku navpaki velike viparovuvannya z Chornogo v Azovske more Ulitku Taman staye pravim beregom sho vidpovidno do fizichnih zakoniv rozmivayetsya Vinikli problemi i z kosoyu Tuzla Kerchenska protoka ye zonoyu promislu bagatoh vidiv rib Sezon vilovu pochinayetsya v kinci oseni koli riba jde z Azovskogo morya sho zamerzaye u solone Chorne i trivaye dekilka misyaciv Za chasiv antichnosti protoka znana starodavnimi grekami yak Bospor Kimerijskij za narodom kimerijci vvazhalasya mezheyu Yevropi j Aziyi IstoriyaMif arhayika Evripid opisuye yak z boku Tavridi Krimu protoku pereplivaye Io kohana Zevsa peretvorena Geroyu v korovu j gnana ovodom Ifigeniya v Tavridi Eshil nazivaye perepravu cherez protoku Korov yachim brodom U svoyih Zhittyepisah Plutarh posilayuchis na Gelanika Mitilenskogo povidomlyaye sho amazonki perepravlyalisya cherez Bospor Kimerijskij po lodu Antichnist Pro te sho kochivniki vzimku perehodili protoku po lodu vidomo z Istoriyi Gerodota U V stolitti do n e predstavniki starovinnogo miletskogo aristokratichnogo rodu Arheanaktidiv zasnuvali na zahidnomu berezi protoki misto Pantikapej stolicyu Bosporskogo carstva na misci ninishnoyi Kerchi Gerodot dvichi zgaduvav Kimerijski perepravi U II stolitti do n e na lodu protoki z boku Meotijskogo ozera Azovskogo morya stalasya bitva mizh armiyeyu polkovodcya Neoptolema i varvarami Lid u cih miscyah takij micnij bilya girla Meotijskogo ozera tobto v Kerchenskij protoci sho v tomu misci de vzimku vijskovij nachalnik Mitridata peremig varvariv u kinnij bitvi na lodu vin zhe rozbiv u morskij bitvi tih zhe varvariv litom koli lid roztanuv Strabon II 1 6 Rozpovidayut sho polkovodec Mitridata Neoptolem v odnij i tij zhe protoci vlitku rozbiv varvariv u morskomu boyu a vzimku v kinnomu VII 3 18 XX stolittya U kvitni 1944 roku SRSR prodovzhiv rozpochate she nimcyami budivnictvo zaliznichnogo mostu cherez protoku 115 odnotipnih prolotiv po 27 1 m 110 metrova prolitna budova podvijnogo sudnoplavnogo otvoru sho povertayetsya na serednij opori nad farvaterom dlya prohodu velikih suden estakadi bilya berega j greblya stanovlyat povnu dovzhinu mostovogo perehodu Budivnictvo zavershili do 27 yi richnici Velikogo Zhovtnya togo zh roku Oskilki nimci ne vstigli zavezti vse potribne dlya budivnictva mist ne mav krigoriziv i tomu v lyutomu 1945 roku lodom z Azovskogo morya bulo poshkodzheno do 30 opor Mist iz kruppivskoyi stali virisheno bulo ne vidnovlyuvati a vcilili jogo chastini bulo likvidovano oskilki voni zavazhali sudnoplavstvu ostanni u 1960 h rokah Dlya zamini zrujnovanogo mostu 1953 roku bulo vidkrito Kerchensku poromnu perepravu sho z yednala Krim i Krasnodarskij kraj liniya Port Krim Port Kavkaz U roboti perepravi brali uchast chotiri zaliznichni poromi Zapolyarnij Pivnichnij Pivdennij i Shidnij Spochatku ci poromi planuvali vikoristovuvati na zaliznichnij perepravi cherez Yenisej sho buduvalasya v Igarci ale v 1953 roci ce budivnictvo bulo zakrito a poromi perevezeno do Krimu Piznishe v ekspluataciyu bulo vvedeno tri avtomobilni poromi Kerchenskij 1 Kerchenskij 2 i Yejsk Naprikinci 1980 h rokiv u zv yazku zi starinnyam zaliznichnih poromiv pripineno perevezennya pasazhirskih a potim i tovarnih potyagiv cherez protoku Cherez problemi z finansuvannyam novi poromi dlya perepravi pobudovano ne bulo i protyagom majzhe 15 rokiv pereprava vikoristovuvalasya tilki dlya perevezennya avtomobiliv Neodnorazovo proponuvalisya proyekti budivnictva novogo mostu cherez Kerchensku protoku ale za brakom ekonomichno obgruntovanogo variantu voni ne nabuli podalshogo rozvitku iz Dzhankoyu do Kerchi dvi sotni kilometriv ide odnokolijna zaliznicya z duzhe obmezhenoyu propusknoyu spromozhnistyu SogodennyaU 2004 roci perepravi peredali zaliznichnij porom Annenkov i zaliznichne spoluchennya cherez protoku bulo ponovleno U listopadi 2004 roku naperedodni drugogo turu prezidentskih viboriv v Ukrayini vidbulosya urochiste vidkrittya poromnoyi perepravi V akciyi vzyav uchast prezident Rosiyi Volodimir Putin Teritorialni superechki U 2003 roci Kerchenska protoka opinilasya v centri skandalu mizh Rosiyeyu j Ukrayinoyu pislya togo yak vlada Krasnodarskogo krayu pragnuchi zapobigti rozmivannyu morskogo berega pochala pokvapom zvoditi greblyu vid Tamani v bik ukrayinskogo ostrova Tuzla Rosiyu zvinuvatili v posyaganni na ukrayinsku teritoriyu Konflikt udalosya virishiti pislya vtruchannya prezidentiv budivnictvo grebli zupinili i Tuzla zalishilasya ukrayinskoyu U vidpovid Ukrayina pogodilasya pidpisati dogovir za yakim Kerchenska protoka bula viznana spilnimi vnutrishnimi vodami Rosiyi j Ukrayini Z 2014 roku u zv yazku z aneksiyeyu Krimu Rosiyeyu Kerchenska protoka timchasovo ne kontrolyuyetsya Ukrayinoyu Div takozhKerch Yenikalskij kanal Mist cherez Kerchensku protokuPrimitkiZgidno z poziciyeyu Ukrayini protoka ye spilnoyu bo zahidna storona yiyi roztashovana v mezhah okupovanoyi AR Krim Rosiya vvazhaye protoku vnutrishnoyu provodyachi tam tilki administrativnu mezhu Respubliki Krim ta Krasnodarskogo krayu Ostriv nomer odin PiKPosilannyaFotografiyi Kerchenskoyi protoki 30 Grudnya 2013 u Wayback Machine Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno kviten 2014