Генуезька фортеця — фортеця в місті Феодосія (Крим, Україна), побудована генуезцями в 14 столітті.
Генуезька фортеця | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Залишки фортеці | ||||
45°01′20″ пн. ш. 35°24′03″ сх. д. / 45.02222° пн. ш. 35.40083° сх. д.Координати: 45°01′20″ пн. ш. 35°24′03″ сх. д. / 45.02222° пн. ш. 35.40083° сх. д. | ||||
Статус | історико-архітектурний заповідник | |||
Статус спадщини | Державний реєстр нерухомих пам'яток України і d | |||
Країна | | |||
Розташування | Феодосія | |||
Тип будівлі | фортеця | |||
Будівництво | 1340 — 1343 | |||
Стан | руїни | |||
![]() ![]() Генуезька фортеця (Феодосія) (Автономна Республіка Крим) | ||||
|
Розташована на березі Феодосійської затоки в південній частині міста, була цитаделлю середньовічної Кафи. Зараз залишки фортеці є історико-архітектурним заповідником.
Історія
Цитадель зведена навколо Карантинного пагорба, на крутих в сторону моря схилах, що могли служити первинною перешкодою для ворога. Будівництво велося з 1340 по 1343 рік, повна добудова тривала ще протягом десяти років. Складена з вапняку на вапняному розчині з ретельною затертими швами. Спеціальних каменоломень Кафа не мала — будівельні матеріали для фортеці добувалися зазвичай в місцях виходу на поверхню скельних порід на схилах навколишніх гір або з дна моря.
Укріплення складалося з фортечних стін, посилених дванадцятьма баштами. Стіни досягали по висоті 11 м і 2 м завширшки. Досередини вели шість брам. Довжина стін цитаделі становила 718 м. Фортеця також мала декілька пристаней. Під фортечними стінами пролягав глибокий рів, наповнений водою. Це була не тільки оборонна споруда — канал також відсікав Кафу від схилів гір і відводив зливові стоки в море.
У цитаделі розміщувалися консульський палац, казначейство, резиденція латинського єпископа, будівля суду з балконом для оголошення консульських ухвал, контори для перевірки вагів, склади та магазини особливо цінних товарів — коштовних каменів, хутра, шовків.
В 19 столітті більшість споруд були розібрані. До наших днів збереглася південна (з двома баштами — святого Климента і Криско) і частина західної стіни цитаделі, а також пілони головних воріт. Загальна довжина збережених стін — 469 м.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk0THlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTnlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJERWxPRFFsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJERWxPRElsUkRBbFFqVWxSREVsT0RZbFJERWxPRVpmSlRJNEpVUXdKVGxCSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVEk1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVE1sUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPRE1sUkRBbFFqVWxSREFsUWpjbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGcwSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhHWHlVeU9DVkVNQ1U1UVNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Згідно з реєстром пам'яток національного значення України, до комплексу генуезьких пам'яток Феодосії належать:
- Генуезька фортеця, південно-східна частина міста, охор. № 010055
- Башта Климента, 1348 рік, південно-східна частина міста, охор. № 010055/1
- Башта Криско, XIV століття, південно-східна частина міста, охор. № 010055/2
- Церква Івана Предтечі, 1348 рік, вул. Портова, 16а, охор. № 010055/3
- Церква св. Івана Богослова, XIV століття, південно-східна частина міста, охор. № 010055/4
- Церква Георгія, XIV століття, вул. Робоче містечко, 1а літ. «А», охор. № 010055/5
- Церква Стефана (Димитрія Солунського), XIII—XIV століття, вул. Корабельна, 33в літ. «А», охор. № 010055/6
- Стіни фортеці, XIV століття, південно-східна частина міста, охор. № 010055/7
- Докова башта, XIV століття, південно-східна частина міста, охор. № 010055/8
- Турецька лазня, XV—XVI століття, південно-східна частина міста, охор. № 010055/9
- Міська фортеця, вул. Корабельна, вул. Мітридатська, бульв. Адміралтейський, охор. № 010056
- Стіни (мури) фортеці, XIV століття, вул. Корабельна, вул. Мітридатська, бульв. Адміралтейський, охор. № 010056/1
- Башта Костянтина, 1382—1448 роки, просп. Айвазовського, охор. № 010056/2
- Башта Хоми, 1373 рік, вул. Сейсмічна, гора Мітридат, охор. № 010056/3
- Башта Джіовані ді Скаффа, 1342 рік, вул. Робоча, 1/22, охор. № 010056/4
- Генуезький міст, XIV століття, вул. Леніна 34/1 — вул. Старокарантинна, 26, охор. № 010057
- Церква Сергія, XIV століття, ріг вул. Леніна та пров. Айвазовського, 2, пров. Морський, 2, охор. № 010058
- Церква Гаврила та Михайла, 1408 рік, вул. Тимірязєва, 11, охор. № 010059
- Церква св. Георгія, 1385 рік, вул. Нахімова, 32, охор. № 010060
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZsTHlWRU1DVTVReVZFTVNVNE15VkVNU1U0TUNWRU1DVkNPRjhsUkRFbE9EUWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9ESWxSREFsUWpVbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWmZKVVF3SlVFMEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF4SlRrMkpVUXhKVGhHTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVU1sUkRFbE9ETWxSREVsT0RBbFJEQWxRamhmSlVReEpUZzBKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXhKVGcySlVReEpUazJYeVZFTUNWQk5DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0Umk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Від башти Костянтина, що захищала крайній північний пункт міста, були зведені стіни у двох напрямках — на південь і на схід. Стіни, що проходили вздовж берега моря на схід, не збереглися. Вони були укріплені рядом веж, мали великі ворота, зображені на старовинних малюнках. Стіни, що йшли від башти дугою на південь, оперізуючи місто, піднімалися на гору Мітрідат. Тут збереглася тільки башта Хоми — крайній південний пункт оборони Кафи. Від вежі Хоми стіни йшли в бік цитаделі та на схід від неї, опускаючись до моря і з'єднуючись з Доковою вежею. Південніше цитаделі знаходяться руїни вежі Джіованні ді Скаффа, східніше — залишки фортечних стін і рову, кутової башти з бастіоном. На збереженій ділянці фортечних стін видно сліди кількох будівельних періодів, бійниці відсутні, місцями залишилися ознаки бойових майданчиків.
Примітки
- . Архів оригіналу за 11 жовтня 2020. Процитовано 8 вересня 2020.
- (рос.)
- Памятники градостроительства и архитектуры УССР. — К.: Будівельник, 1985 г., т. 2, с. 284
Джерела та посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Генуезька фортеця (Феодосія) |
- Феодосія, генуезька фортеця Кафа XIV—XV століть. [ 20 лютого 2006 у Wayback Machine.]
- Генуэзская крепость [ 5 жовтня 2008 у Wayback Machine.]
Див. також
![]() | Це незавершена стаття про архітектуру. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Genuezka fortecya fortecya v misti Feodosiya Krim Ukrayina pobudovana genuezcyami v 14 stolitti Genuezka fortecyaZalishki forteci45 01 20 pn sh 35 24 03 sh d 45 02222 pn sh 35 40083 sh d 45 02222 35 40083 Koordinati 45 01 20 pn sh 35 24 03 sh d 45 02222 pn sh 35 40083 sh d 45 02222 35 40083Status istoriko arhitekturnij zapovidnikStatus spadshini Derzhavnij reyestr neruhomih pam yatok Ukrayini i dKrayina UkrayinaRoztashuvannya FeodosiyaTip budivli fortecyaBudivnictvo 1340 1343Stan ruyiniGenuezka fortecya Feodosiya Avtonomna Respublika Krim Genuezka fortecya u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Genuezka fortecya Roztashovana na berezi Feodosijskoyi zatoki v pivdennij chastini mista bula citadellyu serednovichnoyi Kafi Zaraz zalishki forteci ye istoriko arhitekturnim zapovidnikom IstoriyaCitadel zvedena navkolo Karantinnogo pagorba na krutih v storonu morya shilah sho mogli sluzhiti pervinnoyu pereshkodoyu dlya voroga Budivnictvo velosya z 1340 po 1343 rik povna dobudova trivala she protyagom desyati rokiv Skladena z vapnyaku na vapnyanomu rozchini z retelnoyu zatertimi shvami Specialnih kamenolomen Kafa ne mala budivelni materiali dlya forteci dobuvalisya zazvichaj v miscyah vihodu na poverhnyu skelnih porid na shilah navkolishnih gir abo z dna morya Ukriplennya skladalosya z fortechnih stin posilenih dvanadcyatma bashtami Stini dosyagali po visoti 11 m i 2 m zavshirshki Doseredini veli shist bram Dovzhina stin citadeli stanovila 718 m Fortecya takozh mala dekilka pristanej Pid fortechnimi stinami prolyagav glibokij riv napovnenij vodoyu Ce bula ne tilki oboronna sporuda kanal takozh vidsikav Kafu vid shiliv gir i vidvodiv zlivovi stoki v more U citadeli rozmishuvalisya konsulskij palac kaznachejstvo rezidenciya latinskogo yepiskopa budivlya sudu z balkonom dlya ogoloshennya konsulskih uhval kontori dlya perevirki vagiv skladi ta magazini osoblivo cinnih tovariv koshtovnih kameniv hutra shovkiv V 19 stolitti bilshist sporud buli rozibrani Do nashih dniv zbereglasya pivdenna z dvoma bashtami svyatogo Klimenta i Krisko i chastina zahidnoyi stini citadeli a takozh piloni golovnih vorit Zagalna dovzhina zberezhenih stin 469 m Pam yatkiGenuezka fortecya Karantin Zgidno z reyestrom pam yatok nacionalnogo znachennya Ukrayini do kompleksu genuezkih pam yatok Feodosiyi nalezhat Genuezka fortecya pivdenno shidna chastina mista ohor 010055 Bashta Klimenta 1348 rik pivdenno shidna chastina mista ohor 010055 1 Bashta Krisko XIV stolittya pivdenno shidna chastina mista ohor 010055 2 Cerkva Ivana Predtechi 1348 rik vul Portova 16a ohor 010055 3 Cerkva sv Ivana Bogoslova XIV stolittya pivdenno shidna chastina mista ohor 010055 4 Cerkva Georgiya XIV stolittya vul Roboche mistechko 1a lit A ohor 010055 5 Cerkva Stefana Dimitriya Solunskogo XIII XIV stolittya vul Korabelna 33v lit A ohor 010055 6 Stini forteci XIV stolittya pivdenno shidna chastina mista ohor 010055 7 Dokova bashta XIV stolittya pivdenno shidna chastina mista ohor 010055 8 Turecka laznya XV XVI stolittya pivdenno shidna chastina mista ohor 010055 9 Miska fortecya vul Korabelna vul Mitridatska bulv Admiraltejskij ohor 010056 Stini muri forteci XIV stolittya vul Korabelna vul Mitridatska bulv Admiraltejskij ohor 010056 1 Bashta Kostyantina 1382 1448 roki prosp Ajvazovskogo ohor 010056 2 Bashta Homi 1373 rik vul Sejsmichna gora Mitridat ohor 010056 3 Bashta Dzhiovani di Skaffa 1342 rik vul Robocha 1 22 ohor 010056 4 Genuezkij mist XIV stolittya vul Lenina 34 1 vul Starokarantinna 26 ohor 010057 Cerkva Sergiya XIV stolittya rig vul Lenina ta prov Ajvazovskogo 2 prov Morskij 2 ohor 010058 Cerkva Gavrila ta Mihajla 1408 rik vul Timiryazyeva 11 ohor 010059 Cerkva sv Georgiya 1385 rik vul Nahimova 32 ohor 010060Pam yatka arhitekturi nacionalnogo znachennya Stini forteci Pam yatka arhitekturi nacionalnogo znachennya Muri forteci Vid bashti Kostyantina sho zahishala krajnij pivnichnij punkt mista buli zvedeni stini u dvoh napryamkah na pivden i na shid Stini sho prohodili vzdovzh berega morya na shid ne zbereglisya Voni buli ukripleni ryadom vezh mali veliki vorota zobrazheni na starovinnih malyunkah Stini sho jshli vid bashti dugoyu na pivden operizuyuchi misto pidnimalisya na goru Mitridat Tut zbereglasya tilki bashta Homi krajnij pivdennij punkt oboroni Kafi Vid vezhi Homi stini jshli v bik citadeli ta na shid vid neyi opuskayuchis do morya i z yednuyuchis z Dokovoyu vezheyu Pivdennishe citadeli znahodyatsya ruyini vezhi Dzhiovanni di Skaffa shidnishe zalishki fortechnih stin i rovu kutovoyi bashti z bastionom Na zberezhenij dilyanci fortechnih stin vidno slidi kilkoh budivelnih periodiv bijnici vidsutni miscyami zalishilisya oznaki bojovih majdanchikiv Primitki Arhiv originalu za 11 zhovtnya 2020 Procitovano 8 veresnya 2020 ros Pamyatniki gradostroitelstva i arhitektury USSR K Budivelnik 1985 g t 2 s 284Dzherela ta posilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Genuezka fortecya Feodosiya Feodosiya genuezka fortecya Kafa XIV XV stolit 20 lyutogo 2006 u Wayback Machine Genuezskaya krepost 5 zhovtnya 2008 u Wayback Machine Div takozhGenuezkij mist Feodosiya Genuezka fortecya Sudak Ce nezavershena stattya pro arhitekturu Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi