Соломі́я Амвро́сіївна Крушельни́цька (23 вересня 1872, Білявинці, Бучацький повіт, Королівство Галичини та Володимирії, Австро-Угорщина, нині Бучацька ОТГ, Чортківський район, Тернопільська область, Україна — 16 листопада 1952, Львів, Українська РСР) — українська оперна співачка, педагогиня. За життя визнавана найвидатнішою співачкою світу. Серед її численних нагород та відзнак, зокрема, звання «Вагнерівська примадонна» XX століття. Співати з Крушельницькою на одній сцені вважали за честь Енріко Карузо, , Федір Шаляпін. Італійський композитор Джакомо Пуччіні подарував їй свій портрет з написом «Найвеличнішій і найчарівнішій Баттерфляй - Джакомо Пуччіні. 1904» («Alla più grande e deliziosa Butterfly – Giacomo Puccini. Torre '904»).
Соломія Крушельницька | ||||
---|---|---|---|---|
![]() | ||||
Народилася | 23 вересня 1872 с. Білявинці, Королівство Галичини та Володимирії, Австро-Угорщина | |||
Померла | 16 листопада 1952 (80 років) Львів, СРСР | |||
Поховання | Личаківський цвинтар[3] | |||
Національність | українка | |||
Громадянство | ![]() | |||
Діяльність | оперна співачка, педагог | |||
Alma mater | Львівська національна музична академія імені Миколи Лисенка | |||
Заклад | Львівська національна музична академія імені Миколи Лисенка | |||
Чоловік | Чезаре Річчоні | |||
Батьки | Крушельницький Амвросій Васильович | |||
Брати / сестри | Крушельницький Антін Амвросійович, Крушельницька Емілія Амвросіївна і Крушельницька Ганна Амвросіївна | |||
Нагороди та премії | ||||
1951 ![]() | ||||
| ||||
| ||||
| ||||
|
У сучасній українській традиції входить до переліку найвідоміших жінок давньої та сучасної України.
Життєпис
Дитинство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3TDB0eWRYTm9aV3h1ZVhSemEya3VhbkJuTHpJMU1IQjRMVXR5ZFhOb1pXeHVlWFJ6YTJrdWFuQm4uanBn.jpg)
Народилася 23 вересня 1872 року в селі Білявинці, в сім'ї греко-католицького священника о. Амвросія Крушельницького та його дружини Теодори Марії (1844—1907), дочки священника УГКЦ, громадського діяча, письменника о. Григорія Савчинського, одного з перших зачинателів віршованої байки на Галичині. Походить зі шляхетного і старовинного українського роду Крушельницьких гербу Сас. Сім'я кілька разів переїжджала: спочатку до Осівців, потім — Старих Петликівців, деякий час сім'я жила в передгір'ях Східних Бескид — у селі Тисові біля Болехова. 1878 року вони перебралися до села Біла в передмісті Тернополя, де осіли. Сестри Ганна і Емілія також були співачками.
Про дитячі роки Соломії Крушельницької згадує Марія Михайлівна Цибульська, знайома родини:
У нас пам'ятають молоду Соломію, як вона вечорами співала в гурті дівчат десь у садку чи на майдані. Вже тоді голос її був сильний, гарний і дуже відрізнявся від інших.
Уже в дитинстві Соломія знала дуже багато народних пісень, які вивчала безпосередньо від селян.
Навчання в Тернополі
Співати почала з юних років. Навчалася в Тернопільській школі товариства «Приятелі музики». Основи музичної підготовки отримала в Тернопільській класичній гімназії, в якій складала іспити екстерном. Тут зблизилася з музичним гуртком гімназистів, членом якого був також Денис Січинський — згодом відомий композитор, перший у Галичині професор музики.
1883 року на Шевченківському концерті в Тернополі відбувся перший прилюдний виступ Соломії Крушельницької, яка співала в хорі товариства «Руська бесіда». На одному з концертів цього хору 2 серпня 1885 року був присутній Іван Франко, який разом з українськими, російськими і болгарськими студентами та композитором Остапом Нижанківським, художником і поетом Корнилом Устияновичем мандрував тоді краєм.[] На концерті був також письменник Павло Думка, родом із сусіднього села Купчинці.
У Тернополі Крушельницька вперше познайомилася з театром. Тут час від часу виступав львівський театр товариства «Руська бесіда», у репертуарі якого були опери Семена Гулака-Артемовського та Миколи Лисенка. Вона мала можливість спостерігати за грою драматичних акторів Філомени Лопатинської, Антоніни Осиповичевої, Степана Яновича, Андрія Мужик-Стечинського, Михайла Ольшанського, Кароліни Клішевської.
Львівська консерваторія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDB0eWRYTm9aV3h1ZVhSemEyRmZMVjlNYVhacFlWOHlMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFMY25WemFHVnNibmwwYzJ0aFh5MWZUR2wyYVdGZk1pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpsTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1F5VkVNU1U1TmlWRU1TVTRSbDhsUkRBbE9VRWxSREVsT0RBbFJERWxPRE1sUkRFbE9EZ2xSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQXVNVGc1TWk1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRrMkpVUXhKVGhHWHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQzR4T0RreUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
1891 року Крушельницька вступила до Львівської консерваторії Галицького музичного товариства.
Високо оцінило здібності молодої співачки керівництво консерваторії:
Має всі дані, щоб стати окрасою навіть першорядної сцени. Обширної скалі дзвінкий і дуже симпатичний звук її мецо-сопрано, освіта музична, високе почуття краси, принадна поверховість, сценічна постанова, словом всі прикмети, якими обдарувала її природа, заповідають їй в артистичному світі найкращу будучість.
У консерваторії вчилася у професора Валерія Висоцького, який виховав плеяду відомих українських та польських співаків. Під час навчання у консерваторії вперше виступає сольно: 13 квітня 1892 року виконала головну партію в ораторії Г. Ф. Генделя «Месія». 5 червня 1892 року в виконала пісню Миколи Лисенка .
В опері Соломія Крушельницька дебютувала 15 квітня 1893 року партією Леонори в опері італійського композитора Гаетано Доніцетті «Фаворитка» на сцені Львівського міського театру Скарбка. З нею співали знамениті Рудольф Бернгардт та Юліан Єронім. Із великим успіхом пройшли також виступи в ролі Сантуції в «Сільській честі» П. Масканьї.
1893 року Крушельницька закінчила Львівську консерваторію з відзнакою та медаллю.
У її дипломі було написано:
Цей диплом отримує панна Соломія Крушельницька як свідоцтво мистецької освіти, здобутої взірцевою старанністю і надзвичайними успіхами, особливо на публічному конкурсі 24 червня 1893 р., за які була відзначена срібною медаллю…
Оперна сцена
Ще під час навчання в консерваторії Соломія Крушельницька отримала запрошення від польського Львівського оперного театру, проте вона прагнула української опери, якої на той час не існувало. Співачка вирішила їхати до Італії, щоб продовжити навчання. На це рішення вплинула знаменита італійська співачка Джемма Беллінчоні, яка в той час гастролювала у Львові. Вона порадила їхати до Італії — продовжувати навчання у визнаних майстрів бельканто.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDFOdmJHOXRhWGxoWDB0eWRYTm9aV3h1ZVhSemEyRmZRblYwZEdWeVpteDVMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFUYjJ4dmJXbDVZVjlMY25WemFHVnNibmwwYzJ0aFgwSjFkSFJsY21ac2VTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Восени 1893 року Крушельницька їде до Італії, де вчиться у знаменитих Фаусти Креспі (спів; підготувала не одну знамениту співачку, вважала Соломію найздібнішою зі своїх учениць) і професора Конті (драматична гра і міміка).
Доброю школою для Крушельницької було виконання оперних арій на концертах. Так, на концерті музично-драматичної школи «Л'Армонія» вона проспівала арії з опер «Фауст» Ш. Гуно, «Африканка» Д. Меєрбера, «Єврейка» Ф. Галеві. О. Бандрівська так згадує про цей період життя Крушельницької:
Виїхавши на дальші студії до Італії, вона розвинула голос у , вирівняне від найнижчих до найвищих тонів… Її голос захоплював силою звуку, дзвінкістю, соковитістю, оксамитовістю, гнучкістю, досконалою вокальною дикцією, віртуозною технікою, благородним тембром, далекозвучністю, ліризмом і драматизмом…
З 1894 року Крушельницька виступає в театрах Львова, завойовуючи симпатії авдиторії.
У другій половині 1890-х років починає тріумфально виступати на сценах театрів світу: Італії, Іспанії, Франції, Португалії, Росії, Польщі, Австрії, Єгипту, Аргентини, Чилі в операх «Аїда», «Трубадур» Д. Верді, «Фауст» Ш. Гуно, «Страшний двір» С. Монюшка, «Африканка» Д. Меєрбера, «Манон Леско» і «Мадам Баттерфляй» Дж. Пуччіні, «Кармен» Ж. Бізе, «Електра» Р. Штрауса, «Євгеній Онєгін» і «Пікова дама» П. Чайковського та інших.
Славу Крушельницька здобула на варшавській та краківській сценах, виступаючи кілька сезонів поспіль в операх польського композитора Станіслава Монюшка. Коли вона співала на краківській сцені в опері Вагнера, в цей час у місті, як зазначає Ігор Шаров, навчався письменник Василь Стефаник, що писав до Вацлава Морачевського: «…Я тепер у свіжім світі — за кулісами. Співає в тутешній опері Крушельницька, наша землячка … має прегарні голосниці в горлі і розумне лице».
![]() | |
---|---|
![]() | Арія Чіо-Чіо-сан у виконанні Крушельницької, запис 1909 року |
1910 року Крушельницька одружилася з відомим італійським адвокатом, мером міста В'яреджо Чезаре Річчоні — тонким знавцем музики, ерудованим аристократом, в одному з храмів Буенос-Айреса. Оселилися у В'яреджо, де вона купила віллу, яку назвала «Саломеа».
1920 року Крушельницька в зеніті слави покидає оперну сцену, виступивши востаннє у неапольському театрі в улюблених операх «Лорелея» і «Лоенгрін».
Далі присвятила себе камерній концертній діяльності, пісні виконувала вісьмома мовами. Гастролювала Україною, Європою, Америкою. Протягом 1894–1923 років майже щороку виступала з концертами у Львові, Тернополі, Стрию, Бережанах, Збаражі, Чернівцях та інших містах Галичини. Міцно дружила з І. Франком, М. Павликом, Ольгою Кобилянською, М. Лисенком, Д. Січинським та багатьма іншими культурними діячами Галичини і Наддніпрянщини.
Серед партнерів на сцені, з якими працювала Крушельницька, були: Жаном Димитреску, Кремоніні, Росселіні, Кастеляно та інші.
Особливе місце у творчості Крушельницької займали концерти, присвячені пам'яті Шевченка та Франка. Для участі в них вона часто приїжджала до Західної України.
В січні 1928 р. Соломія Крушельницька на запрошення «Союзу українок» Америки прибула в Нью-Йорк. На пристані її зустріли з квітами з синьо-жовтою стрічкою представники товариства. Взагалі тернополянка була першою українською оперною співачкою, яка відвідала з гастрольним туром США та Канаду.
4 лютого в концертному залі «Мекка Темпл» відбувся її перший виступ. Соломія співала шедеври світової музики і українські пісні. Газета «Америка» написала: «Публіка була дуже одушевлена, бо такого концерту українських творів в нас ще не було». Також були такі слова: «…серед зими весна до нас прибула. І серед холоду і снігу в душах наших потепліло, стопився лід, зазеленіло, запахло квітами. […] Так почував себе кождий, що вислухав концерт п. Крушельницької». Після концерту була святкова вечеря, де всі присутні могли поспілкуватися з Соломією в сердечній обстановці. Вечір завершився співом пісні «Многая літа» та «Ще не вмерла Україна».
4 березня Крушельницька дала ще 2 концерти. Один на Шевченківському концерті в Стайвесент-гайскул. Тут ще виступали хор «Бандурист», камерний ансамбль імені М. Леонтовича, співак П. Ординський, музикант Р. Придаткевич. А другий в Українському робітничому домі, де її прийшло послухати 1500 глядачів. Співала світові твори й українські народні пісні «Весільні співанки», «Через сад-виноград», «Вівці мої, вівці» та інші. Від зворушення в людей блищали сльози на очах. Поет М. Тарновський написав пізніше: «Вона хотіла, щоб її почули ті, українці, які покинули свої рідні домівки і їхали світ за очі». А тому «її щирими оплесками вітали».
1929 року в Римі відбувся останній гастрольний концерт Соломії Крушельницької.
Викладацька діяльність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc0THlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVY4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREVsT1RZbFJERWxPVGRmSlVRd0pUbEJKVVF4SlRnd0pVUXhKVGd6SlVReEpUZzRKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VSWxSREFsUWpnbFJERWxPRGNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRFbE9ETmZKVVF4SlRnMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsyWHlWRU1TVTRNMThsUkRBbE9VSWxSREVsT0VNbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPVFl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVY4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREVsT1RZbFJERWxPVGRmSlVRd0pUbEJKVVF4SlRnd0pVUXhKVGd6SlVReEpUZzRKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VSWxSREFsUWpnbFJERWxPRGNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRFbE9ETmZKVVF4SlRnMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsyWHlWRU1TVTRNMThsUkRBbE9VSWxSREVsT0VNbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPVFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
1938 року помирає чоловік. У серпні 1939 року Крушельницька відвідала Галичину і через початок Другої світової війни не змогла повернутися до Італії. Після радянської анексії західноукраїнських земель нова влада націоналізувала будинок мисткині, залишивши їй тільки чотирикімнатну квартиру, в якій вона жила із сестрою Ганною. Під час німецької окупації Львова співачка дуже бідувала, тому давала приватні уроки вокалу.
У післявоєнний період Крушельницька почала працювати у Львівській державній консерваторії ім. М. В. Лисенка. Однак її викладацька діяльність, ледь почавшись, мало не завершилася. Під час «чищення кадрів від націоналістичних елементів» їй інкримінували відсутність консерваторського диплома, який пізніше знайшли у фондах міського історичного музею.
Мешкаючи й викладаючи в Радянській Україні, Крушельницька, незважаючи на численні звернення, довгий час не могла отримати радянського громадянства, залишаючись підданою Італії. Нарешті, написавши заяву про передачу своєї італійської вілли й усього майна радянській державі, вона стала громадянкою СРСР. Віллу відразу продали, компенсувавши власниці мізерну частину від її вартості.
1951 року Соломії Крушельницькій присвоїли звання Заслуженої діячки мистецтв УРСР, а в жовтні 1952 року вона нарешті отримала звання професорки.
Востаннє співала у Львівській філармонії 1949 року, в 77-річному віці. Мало хто знав, що на той час співачка вже хворіла раком горла.
Соломія Крушельницька померла 16 листопада 1952 року. Похована у Львові на Личаківському цвинтарі поруч із могилою друга та наставника — Івана Франка.
Дискографія
На сьогодні відомо про 38 творів, записаних Соломією Крушельницькою, з яких 15 - це обробки українських народних пісень.
Запис | Рік | Лейбл | Мова | Супр. |
---|---|---|---|---|
Дж. Пуччіні. Арія «Vissi d'arte» з опери «Тоска» | 1902 | GCR | it | ф-но |
Е. Гріг. Пісня Сольвейг | 1902 | GCR | pl* | ф-но |
. «Lasciali dir tu m ami». | 1902 | GCR | it | ф-но |
C. Монюшко. «Zbudzić się z łudnych snów» з опери «Графиня». | 1902 | GCR | pl | ф-но |
С. Монюшко. Арія Гальки. | 1903 | GCR | pl | ф-но |
І. Я. Падеревський «Piosnka dudarza» op.18 №3 | 1903 | GCR | pl | ф-но |
А. Каталані. Арія «Ne andrò lontana» з опери «Валлі» | 1906 | Ft | it | ф-но |
А. Бойто. Арія «L'altra notte» з опери «Мефістофіль» | 1906 | Ft | it | ф-но |
Дж. Верді. Арія «Pace mio dio» з опери «Сила долі» | 1906 | Ft | it | ф-но |
Ф. П. Тості Ti rivedrò...! | 1906 | Ft | it | ф-но |
. "Capelli d’oro". | 1906 | Ft | it | ф-но |
А. Каталані. Арія «Da che tutta» з опери «Лорелея» | 1906/09? | Ft | it | орк. |
Дж. Пуччіні. Арія «Un bel di vedremo» з опери «Чіо Чіо Сан» | 1906/09? | Ft | it | орк. |
Ф. Чілеа. Арія Io son l'umile ancella з опери «Адріана Лекуврер» | 1906 | Ft | it | ф-но |
. «Si mes vers avaient des ailes» | 1906 | Ft | fr | ? |
Ф. Каранта. Si dice | 1906 | Ft | it | ? |
Дж. Верді. Арія «Ritorna vincitor» з опери «Аїда». | 1907 | Ft | it | орк. |
Р. Вагнер. Арія «Ho jo to ho» з опери «Валькірія» | 1912 | Ft | it* | орк. |
Р. Вагнер. Арія «Tanto Fu Triste» з опери «Валькірія» | 1912 | Ft | it* | орк. |
Ф. Чілеа. Арія «Poveri Fiori» з опери «Адріана Лекуврер» | 1912 | Ft | it | орк. |
Дж. Мейєрбер. Арія «Di qui si vede il mar...» з опери «Африканка» | 1912/09? | Ft | it* | орк. |
«Ой, летіли білі гуси» | 1927 | С | uk | орк. |
«Ой, де ти ідеш, де ти поідеш» | 1928 | С | uk | ф-но |
«Через сад виноград» | 1928 | С | uk | орк. |
«Вівці мої вівці» | 1928 | С | uk | орк. |
«Вівці мої вівці» (обробка – Р. Сімович) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Зажурилась Бідна Дівчинонька» (обробка – С. Людкевич) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Закувала Зозуленька» (обробка – А. Штогаренко) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Катерино, засвіти-но» (обробка – Р. Сімович) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Ой, гиля білі гуси» (обробка – А. Солтис) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Ой є в лузі калина» (обробка – М. Колесса) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Ой, зацвіла червона калина» (обробка – Б. Лятошинський) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Ой попід гай зелененький брала вдова льон дрібненький» (обробка – Л. Ревуцький) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Ой, там на горі малювали малярі» (обробка – Я. Ярославенко) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Про ніженьки» (обробка – C. Людкевич) | 1951 | Л | uk | ф-но |
«Родимий Краю» (обробка – В. Матюк) | 1951 | Л | uk | ф-но |
Вшанування пам'яті
Музеї
- Музично-меморіальний музей Соломії Крушельницької у квартирі співачки в м. Львові (1989).
- Музей Соломії Крушельницької в с. Біла Тернопільської області (1963).
- Кімната-музей в с. Білявинці Чортківського району Тернопільської області.
Почесні найменування
- Ім'я Соломії Крушельницької мають Тернопільське музичне училище (де виходить газета «Соломія»), Львівський оперний театр, Львівський державний музичний ліцей ім. С. Крушельницької, 8-річна школа в селі Біла поблизу м. Тернополя.
- Іменем Соломії Крушельницької названо провулок у м. Житомирі, вулиці у містах Тернополі, Києві, Львові (де вона прожила останні роки свого життя), Рівному, Кам'янці-Подільському, Бучачі на Тернопіллі, Городку Хмельницької області (докладніше про всі назви див. Вулиця Соломії Крушельницької).
- На честь Соломії Крушельницької названо .
Пам'ятники
- Надмогильний пам'ятник «Співучий Орфей» на Личаківському цвинтарі у Львові (1978, скульптор Т. Бриж, архітектор Л. Скорик).
- У Дзеркальному залі Львівського театру опери й балету встановлено бронзовий пам'ятник Соломії Крушельницькій скульптора Ярослава Скакуна. 8 жовтня 2008 року в залі театру «Ла Скала» встановлено скульптурний портрет Крушельницької цього ж автора. Скульптурні портрети співачки створили Лука Біганич (погруддя 1970 року і медаль, не пізніше 1974), Василь Власов (два портрети від 1959 і 1960 років), Євген Дзиндра, Ярослав Мотика, Василь Одрехівський, Еммануїл Мисько (Львів), О. Пасіка (Київ).
- 2010 року відкрито пам'ятник С. А. Крушельницькій на бульварі Тараса Шевченка в центрі Тернополя.
- 21 липня 2012 року, в італійському містечку Торре-дель-Лаго, біля м. В'яреджо, де протягом липня-серпня 2012 року проходив 58-й оперний фестиваль Пуччіні, відбулося урочисте відкриття бронзового погруддя Соломії Крушельницької (скульптор Руслан Іваницький). Ініціатива встановлення погруддя належить Посольству України в Італії, Міськраді Віареджо, фундації «Фестиваль Пуччіні» та здійснено за підтримки фундації «Сімонетта Пуччіні», УГКЦ в Італії.
Виставки
- 28 липня 2023 року, на одному із найбільших європейських оперних фестивалів, а саме 69-у оперному фестивалі «Пуччіні», який відбудеться в Торре-дель-Лаго (Італія) буде відкрита виставка про Соломію Крушельницьку «Гранд тур: Соломія. Україна – Італія». Проєкт виставки реалізувала команда Музично-меморіального музею Соломії Крушельницької у Львові за підтримки Українського культурного фонду.
Конкурси та фестивалі
- Від 1987 року у Тернополі проводять .
- У Львівській опері від 1991 року відбуваються Міжнародні конкурси оперних співаків імені Соломії Крушельницької.
- Традиційними стали фестивалі оперного мистецтва.
Пам'ятна монета
- У 1997 році Національний банк України випустив пам'ятну монету номіналом у 2 гривні, присвячену 125-річчю від дня народження співачки, також було випущено марку і поштовий конверт.
Фільми
Художні
- У 1982 році на Київській студії художніх фільмів ім. О. Довженка режисер Фіалко Олег Борисович створив історико-біографічний фільм, присвячений життю й творчості Соломії Крушельницької — «Повернення Баттерфляй», за мотивами однойменного роману Валерії Врублевської. Кінострічку засновано на реальних фактах життя співачки й побудовано на її спогадах. Партії Соломії виконує Гізела Ципола. Роль Соломії у фільмі виконала Олена Сафонова.
Документальні
- «Соломія Крушельницька» (режисер І. Мудрак, Львів, «Міст», 1994);
- «Соломія Крушельницька» (1994, Укртелефільм, автори: Н. Давидовська, В. Кузнецов, опер. М. Марковський; у фільмі бере участь музикознавець М. Головащенко);
- «Два життя Соломії» (режисер О. Фролов, Київ, «Контакт», 1997);
- підготовано телепередачу з циклу «Імена» (2004);
- документальний фільм «Solo-mea» з циклу «Гра долі» (режисер В. Образ, студія ВІАТЕЛ, 2008).
Вистави та балети
- 1995 року відбулася прем'єра вистави «Соломія Крушельницька» (автор Б. Мельничук, І. Ляховський) у Тернопільському обласному драматичному театрі (нині академічний театр).
- 18 березня 2006 року на сцені Львівського національного академічного театру опери та балету ім. С. Крушельницької відбулася прем'єра балету Мирослава Скорика «Повернення Баттерфляй», що базується на фактах з життя Соломії Крушельницької. В балеті використовується музика Джакомо Пуччіні.
Книжки
- Олександр Балабко. Кімоно для Баттерфляй. Із життя Соломії Крушельницької. Роман. Чернівці: Букрек, 2022. 320 с.: іл.
- Andiy J. Semotiuk. Solomea. Star of the Golden Age of Opera. — Toronto: Rodovid & Courageous Heart Productions, 2023. — 465 p. .
Портрети
- Прижиттєвий портрет Крушельницької написала Ярослава Музика.
Світлини
-
- Музей-садиба Соломії Крушельницької в с. Біла
-
- Поштова марка України, 1997 р. (Michel 219) присвячена С. Крушельницькій
- Поштовий конверт 1987 року
- Меморіальна таблиця на будинку в с. Дубина, у якому мешкала С. Крушельницька
- Меморіальна таблиця на вул. Крушельницької, 23 у Львові (автор - Еммануїл Мисько)
Цікаві факти
17 лютого 1904 року, в міланському театрі «Ла Скала» Джакомо Пуччіні представив свою нову оперу «Мадам Баттерфляй». Ще ніколи композитор не був так упевнений в успіху… але глядачі оперу обурено освистали. Славетний маестро почувався розчавленим. Друзі вмовили Пуччіні переробити свій твір, а на головну партію запросити Соломію Крушельницьку. 29 травня — на сцені театру «Ґранде» в Брешії відбулася прем'єра оновленої «Мадам Баттерфляй», цього разу — тріумфальна. Публіка сімнадцять разів викликала акторів і композитора на сцену. Після вистави, зворушений і вдячний, Пуччіні надіслав Крушельницькій свій портрет із написом: «Найпрекраснішій і найчарівнішій Баттерфляй».
Відео про Соломію
Валерія Врублевська. "Соломія Крушельницька" (роман-біографія). Уривки (аудіо): https://www.youtube.com/watch?v=gbM0JkcltIg
СОЛОМІЯ КРУШЕЛЬНИЦЬКА | Програма"Велич особистості" | 2016 (ВІДЕО)
"Відомі львів'яни". Соломія Крушельницька: https://www.youtube.com/watch?v=d4TkNRFAGDM
Соломія Крушельницька - about ukrainian soprano Solomiya Krushelnytska: https://www.youtube.com/watch?v=zfXCu6uu3WY
Зроблено в Україні. Соломія Крушельницька: https://www.youtube.com/watch?v=b3dEtOaPrCo
Див. також
Примітки
- VIAF — [Dublin, Ohio]: OCLC, 2003.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Степанович К. Л. Личаківський некрополь — 2006. — С. 149. —
- . See You In Ukraine. Архів оригіналу за 5 серпня 2021. Процитовано 20 July 2016.
- Найвідоміші жінки давньої та сучасної України [ 3 вересня 2017 у Wayback Machine.].
- Мельничук Б., Уніят В. Іван Франко і Тернопільщина. — Тернопіль : Тернограф, 2012. — С. 245. — .
- Григорій Савчинський. Звенигород / упорядник П. Медведик… — С. 11.
- Теодора Марія Савчинська (Крушельницька) нар. 1844 пом. 1907 [ 25 березня 2022 у Wayback Machine.] []
- Кобилянський А., Комарницький С. Саси в українській культурі: З історії української шляхти // Універсум. — 2006. — № 5/8. — С. 64—66.
- Бандрівська О. К. — спогади про С. Крушельницьку.
- Медведик П., Щербак Л. Крушельницька Соломія Амвросіївна… — С. 253.
- Пилипчук Р. Я. Ольшанський Михайло [ 22 грудня 2015 у Wayback Machine.] // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Паламарчук О. Р. Клішевська Кароліна [ 22 грудня 2015 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2013. — Т. 13 : Киї — Кок. — С. 345. — .
- [. Архів оригіналу за 1 грудня 2017. Процитовано 30 листопада 2017. про Рудольфа Бернгардта ((пол.))]
- [. Архів оригіналу за 1 грудня 2017. Процитовано 30 листопада 2017. Згадка про Юліана Єроніма ((пол.))]
- О.В. Даниленко; Л.В. Іваницька; Н.В. Терес (2007). Діячі науки і культури України : нариси життя та діяльності. Київ: Книги - ХХ. с. 218. ISBN .
- Solomija Krušelnycka a Cesare Riccioni. Foto [ 15 березня 2017 у Wayback Machine.].
- Соломія Крушельницька: життя, творчість та гастролі у країни Європи й Америки - ternopilski.info (укр.). 17 червня 2022. Процитовано 24 червня 2022.
- Тріумфальний тур в США та Канаду тернополянки Соломії Крушельницької - iternopolyanyn.com (укр.). 19 липня 2022. Процитовано 28 липня 2022.
- Бондаренко А. Дискографія Соломії Крушельницької в мережі Інтернет // Матеріали науково-практичної інтернет-конференції «Соломія Крушельницька — королева світової оперної сцени (до 150-річчя з дня народження)». Київ: КНУКіМ, 2022. с. 65-70
- Труш Н. Міжнародні контакти Львівської опери // Просценіум. — 2008. — № 3 (22). — С. 97—98.
- Художники Львова. Проспект виставки. — Львів, 1970. — С. 23.
- Жовтень. — 1974. — № 9. — С. 78.
- Художники радянської Львівщини. — Львів, 1980. — С. 36.
- . Архів оригіналу за 25 січня 2009. Процитовано 24 липня 2012.
Джерела
- Абліцов В. Галактика «Україна». Українська діаспора: видатні постаті. — К. : КИТ, 2007. — 436 с.
- Антонюк В. Соломія, гідна легенди про себе // Урядовий кур'єр. — № 219. — К., 2002.
- Вони прославили наш край: Бібліографічний посібник. — Т., 2002.
- Врублевська Валерія. Соломія Крушельницька. Роман-біографія. К., 1986. Ел.ресурс: https://shron1.chtyvo.org.ua/Vrublevska_Valeriya/Solomiia_Krushelnytska.pdf?
- Головащенко М. Соломія Крушельницька в «Ла Скала» // Музика. — 1978. — № 5.
- Головащенко М. Чарівниця співу // Музика. — 1973. — № 4.
- Деркач І. Шлях трояндами стелився // Вітчизна. — 1958. — № 9.
- Дитячі роки Соломії описані в книзі «Ірина Хомин про Карла Гаусса, Астрід Ліндгрен, Ніколо Паганіні, Каміллу Клодель, Ван Гога, Соломію Крушельницьку» / . — К. : Грані-Т, 2008. — 135 с. — (Життя видатних дітей). — . — .
- Жадько В. О. Український некрополь. — К., 2005. — С. 212.
- Загайкевич М. Великій артистці // Музика. — 1980. — № 4.
- Зелінський О. Безсмертя співу // Жовтень. — 1973. — № 9.
- Кортопассі Р. «Мадам Батерфляй» — тріумф Соломії Крушельницької // Музика. — 1973. — № 4.
- Людкевич С. Геніальна артистка // Рад. культура. — 1958. — 25 верес.
- Медведик П. (упорядник). Григорій Савчинський. Звенигород. Ліричні поезії, віршовані гуморески, казки, притчі і байки, прозові твори. — Тернопіль, 1993. — 90 с.
- Медведик П., Щербак Л. Крушельницька Соломія Амвросіївна // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 253–254. — .
- Сбрана Л. Українка рятує «Чіо-Чіо-сан» // Радянська культура. — 1963. — 26 трав.
- Славетна співачка: Спогади і статті. — Львів, 1956.
- Ігор Шаров. «100 видатних імен України».- К.: АртЕк, 2004. [ 31 березня 2018 у Wayback Machine.]
- Соломія Крушельницька. Міста і слава / Авт.-упоряд. Г. Тихобаєва, І. Криворучка. — Львів : Апріорі, 2009. — 167 c. : ілюстр. + CD.
- Соломія Крушельницька: Спогади. Матеріали. Листи. — Ч. 1—2. — К., 1978.
- Соломія Крушельницька. Шляхами тріумфів. [Статті та матеріали]. — Тернопіль : Джура, 2008. — 392 с. — ISBN 978‐966‐8650‐85‐7.
- Тихобаєва Г. Крушельницька Соломія // Енциклопедія Львова / За редакцією А. Козицького. — Львів : Літопис, 2010. — Т. 3. — С. 664—665. — .
- Фільц Б. Крушельницька Соломія Амвросіївна [ 19 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — С. 424. — .
- Гай А. Судьба, похожая на легенду // Сов. культура. — 1980. — 20 трав.(рос.)
- Герета Й. Музей С. Крушельницкой: Очерк-путеводитель. — Львів, 1978. (рос.)
- Павлишин С. Замечательная украинская певица //Сов. музыка. — 1959. — № 2. (рос.)
- Теплицкий К. Кого выбирает судьба // Сов. культура. — 1983. — 20 верес.(рос.)
- Коляда І. Соломія Крушельницька / І. Коляда. — Харків: Фоліо, 2020. — 121 с. — (Знамениті українці). —
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Крушельницька Соломія Амвросіївна |
- Соломія Крушельницька: українка — видатна оперна діва / Велич особистості • 78 студія // ВІДЕО
- Крушельницька Соломія Амвросіївна // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 5. Біографічна частина: А-М / Відп. ред. М.Варварцев. К.: Ін-т історії України НАН України, 2014. — с.233-234
- Крушельницька Саломея [ 9 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — 1960. — Т. 3, кн. VI : Літери Ком — Ле. — С. 776-777. — 1000 екз.
- Марко Роберт Стех. «Очима культури» № 78. Про Соломію Крушельницьку і Мирослава Скорика [ 3 березня 2022 у Wayback Machine.]
- 10 фактів про Соломію Крушельницьку: ідеальна співачка, якій аплодував світ: https://www.radiosvoboda.org/a/desyat-faktiv-pro-solomiyu-krushelnytsku/31474241.html
- Вірші-присвяти Соломії Крушельницькій [ 13 лютого 2016 у Wayback Machine.]
- Лучканін Володимир. Соломія Крушельницька та Італія // День, № 198, 15.11.2006 [ 10 жовтня 2007 у Wayback Machine.]
- Скринченко Володимир. Оперна одіссея Соломії Крушельницької // Слово Просвіти, № 1-2, січень 2020 [ 24 січня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Krushelnicka Solomi ya Amvro siyivna Krushelni cka 23 veresnya 1872 18720923 Bilyavinci Buchackij povit Korolivstvo Galichini ta Volodimiriyi Avstro Ugorshina nini Buchacka OTG Chortkivskij rajon Ternopilska oblast Ukrayina 16 listopada 1952 Lviv Ukrayinska RSR ukrayinska operna spivachka pedagoginya Za zhittya viznavana najvidatnishoyu spivachkoyu svitu Sered yiyi chislennih nagorod ta vidznak zokrema zvannya Vagnerivska primadonna XX stolittya Spivati z Krushelnickoyu na odnij sceni vvazhali za chest Enriko Karuzo Fedir Shalyapin Italijskij kompozitor Dzhakomo Puchchini podaruvav yij svij portret z napisom Najvelichnishij i najcharivnishij Batterflyaj Dzhakomo Puchchini 1904 Alla piu grande e deliziosa Butterfly Giacomo Puccini Torre 904 Solomiya KrushelnickaNarodilasya 23 veresnya 1872 1872 09 23 s Bilyavinci Korolivstvo Galichini ta Volodimiriyi Avstro UgorshinaPomerla 16 listopada 1952 1952 11 16 80 rokiv Lviv SRSRPohovannya Lichakivskij cvintar 3 Nacionalnist ukrayinkaGromadyanstvo Avstro Ugorshina Korolivstvo Italiya SRSRDiyalnist operna spivachka pedagogAlma mater Lvivska nacionalna muzichna akademiya imeni Mikoli LisenkaZaklad Lvivska nacionalna muzichna akademiya imeni Mikoli LisenkaCholovik Chezare RichchoniBatki Krushelnickij Amvrosij VasilovichBrati sestri Krushelnickij Antin Amvrosijovich Krushelnicka Emiliya Amvrosiyivna i Krushelnicka Ganna Amvrosiyivna Nagorodi ta premiyi 1951salomeamuseum lviv ua Solomiya Krushelnicka u Vikishovishi Vislovlyuvannya u Vikicitatah U suchasnij ukrayinskij tradiciyi vhodit do pereliku najvidomishih zhinok davnoyi ta suchasnoyi Ukrayini ZhittyepisDitinstvo Dokladnishe Krushelnicki rid Rodina Krushelnickih poch 1900 h rr Stoyat Volodimir ta Solomiya Sidyat u centri batki matir Teodora batko o Amvrosij Nizhche Olena z donkoyu Mariyeyu Solomiyeyu Mariya Emiliya Anna Narodilasya 23 veresnya 1872 roku v seli Bilyavinci v sim yi greko katolickogo svyashennika o Amvrosiya Krushelnickogo ta jogo druzhini Teodori Mariyi 1844 1907 dochki svyashennika UGKC gromadskogo diyacha pismennika o Grigoriya Savchinskogo odnogo z pershih zachinateliv virshovanoyi bajki na Galichini Pohodit zi shlyahetnogo i starovinnogo ukrayinskogo rodu Krushelnickih gerbu Sas Sim ya kilka raziv pereyizhdzhala spochatku do Osivciv potim Starih Petlikivciv deyakij chas sim ya zhila v peredgir yah Shidnih Beskid u seli Tisovi bilya Bolehova 1878 roku voni perebralisya do sela Bila v peredmisti Ternopolya de osili Sestri Ganna i Emiliya takozh buli spivachkami Pro dityachi roki Solomiyi Krushelnickoyi zgaduye Mariya Mihajlivna Cibulska znajoma rodini U nas pam yatayut molodu Solomiyu yak vona vechorami spivala v gurti divchat des u sadku chi na majdani Vzhe todi golos yiyi buv silnij garnij i duzhe vidriznyavsya vid inshih Uzhe v ditinstvi Solomiya znala duzhe bagato narodnih pisen yaki vivchala bezposeredno vid selyan Navchannya v Ternopoli Spivati pochala z yunih rokiv Navchalasya v Ternopilskij shkoli tovaristva Priyateli muziki Osnovi muzichnoyi pidgotovki otrimala v Ternopilskij klasichnij gimnaziyi v yakij skladala ispiti eksternom Tut zblizilasya z muzichnim gurtkom gimnazistiv chlenom yakogo buv takozh Denis Sichinskij zgodom vidomij kompozitor pershij u Galichini profesor muziki 1883 roku na Shevchenkivskomu koncerti v Ternopoli vidbuvsya pershij prilyudnij vistup Solomiyi Krushelnickoyi yaka spivala v hori tovaristva Ruska besida Na odnomu z koncertiv cogo horu 2 serpnya 1885 roku buv prisutnij Ivan Franko yakij razom z ukrayinskimi rosijskimi i bolgarskimi studentami ta kompozitorom Ostapom Nizhankivskim hudozhnikom i poetom Kornilom Ustiyanovichem mandruvav todi krayem dzherelo Na koncerti buv takozh pismennik Pavlo Dumka rodom iz susidnogo sela Kupchinci U Ternopoli Krushelnicka vpershe poznajomilasya z teatrom Tut chas vid chasu vistupav lvivskij teatr tovaristva Ruska besida u repertuari yakogo buli operi Semena Gulaka Artemovskogo ta Mikoli Lisenka Vona mala mozhlivist sposterigati za groyu dramatichnih aktoriv Filomeni Lopatinskoyi Antonini Osipovichevoyi Stepana Yanovicha Andriya Muzhik Stechinskogo Mihajla Olshanskogo Karolini Klishevskoyi Lvivska konservatoriya Solomiya Krushelnicka u 1907 roci Solomiya Krushelnicka u 1892 roci 1891 roku Krushelnicka vstupila do Lvivskoyi konservatoriyi Galickogo muzichnogo tovaristva Visoko ocinilo zdibnosti molodoyi spivachki kerivnictvo konservatoriyi Maye vsi dani shob stati okrasoyu navit pershoryadnoyi sceni Obshirnoyi skali dzvinkij i duzhe simpatichnij zvuk yiyi meco soprano osvita muzichna visoke pochuttya krasi prinadna poverhovist scenichna postanova slovom vsi prikmeti yakimi obdaruvala yiyi priroda zapovidayut yij v artistichnomu sviti najkrashu buduchist U konservatoriyi vchilasya u profesora Valeriya Visockogo yakij vihovav pleyadu vidomih ukrayinskih ta polskih spivakiv Pid chas navchannya u konservatoriyi vpershe vistupaye solno 13 kvitnya 1892 roku vikonala golovnu partiyu v oratoriyi G F Gendelya Mesiya 5 chervnya 1892 roku v vikonala pisnyu Mikoli Lisenka V operi Solomiya Krushelnicka debyutuvala 15 kvitnya 1893 roku partiyeyu Leonori v operi italijskogo kompozitora Gaetano Donicetti Favoritka na sceni Lvivskogo miskogo teatru Skarbka Z neyu spivali znameniti Rudolf Berngardt ta Yulian Yeronim Iz velikim uspihom projshli takozh vistupi v roli Santuciyi v Silskij chesti P Maskanyi 1893 roku Krushelnicka zakinchila Lvivsku konservatoriyu z vidznakoyu ta medallyu U yiyi diplomi bulo napisano Cej diplom otrimuye panna Solomiya Krushelnicka yak svidoctvo misteckoyi osviti zdobutoyi vzircevoyu starannistyu i nadzvichajnimi uspihami osoblivo na publichnomu konkursi 24 chervnya 1893 r za yaki bula vidznachena sribnoyu medallyu Operna scena She pid chas navchannya v konservatoriyi Solomiya Krushelnicka otrimala zaproshennya vid polskogo Lvivskogo opernogo teatru prote vona pragnula ukrayinskoyi operi yakoyi na toj chas ne isnuvalo Spivachka virishila yihati do Italiyi shob prodovzhiti navchannya Na ce rishennya vplinula znamenita italijska spivachka Dzhemma Bellinchoni yaka v toj chas gastrolyuvala u Lvovi Vona poradila yihati do Italiyi prodovzhuvati navchannya u viznanih majstriv belkanto S Krushelnicka v roli Chio Chio San v operi D Puchchini Madam Batterflyaj Voseni 1893 roku Krushelnicka yide do Italiyi de vchitsya u znamenitih Fausti Krespi spiv pidgotuvala ne odnu znamenitu spivachku vvazhala Solomiyu najzdibnishoyu zi svoyih uchenic i profesora Konti dramatichna gra i mimika Dobroyu shkoloyu dlya Krushelnickoyi bulo vikonannya opernih arij na koncertah Tak na koncerti muzichno dramatichnoyi shkoli L Armoniya vona prospivala ariyi z oper Faust Sh Guno Afrikanka D Meyerbera Yevrejka F Galevi O Bandrivska tak zgaduye pro cej period zhittya Krushelnickoyi Viyihavshi na dalshi studiyi do Italiyi vona rozvinula golos u virivnyane vid najnizhchih do najvishih toniv Yiyi golos zahoplyuvav siloyu zvuku dzvinkistyu sokovitistyu oksamitovistyu gnuchkistyu doskonaloyu vokalnoyu dikciyeyu virtuoznoyu tehnikoyu blagorodnim tembrom dalekozvuchnistyu lirizmom i dramatizmom Z 1894 roku Krushelnicka vistupaye v teatrah Lvova zavojovuyuchi simpatiyi avditoriyi U drugij polovini 1890 h rokiv pochinaye triumfalno vistupati na scenah teatriv svitu Italiyi Ispaniyi Franciyi Portugaliyi Rosiyi Polshi Avstriyi Yegiptu Argentini Chili v operah Ayida Trubadur D Verdi Faust Sh Guno Strashnij dvir S Monyushka Afrikanka D Meyerbera Manon Lesko i Madam Batterflyaj Dzh Puchchini Karmen Zh Bize Elektra R Shtrausa Yevgenij Onyegin i Pikova dama P Chajkovskogo ta inshih Slavu Krushelnicka zdobula na varshavskij ta krakivskij scenah vistupayuchi kilka sezoniv pospil v operah polskogo kompozitora Stanislava Monyushka Koli vona spivala na krakivskij sceni v operi Vagnera v cej chas u misti yak zaznachaye Igor Sharov navchavsya pismennik Vasil Stefanik sho pisav do Vaclava Morachevskogo Ya teper u svizhim sviti za kulisami Spivaye v tuteshnij operi Krushelnicka nasha zemlyachka maye pregarni golosnici v gorli i rozumne lice Zovnishni videofajli Ariya Chio Chio san u vikonanni Krushelnickoyi zapis 1909 roku 1910 roku Krushelnicka odruzhilasya z vidomim italijskim advokatom merom mista V yaredzho Chezare Richchoni tonkim znavcem muziki erudovanim aristokratom v odnomu z hramiv Buenos Ajresa Oselilisya u V yaredzho de vona kupila villu yaku nazvala Salomea 1920 roku Krushelnicka v zeniti slavi pokidaye opernu scenu vistupivshi vostannye u neapolskomu teatri v ulyublenih operah Loreleya i Loengrin Dali prisvyatila sebe kamernij koncertnij diyalnosti pisni vikonuvala vismoma movami Gastrolyuvala Ukrayinoyu Yevropoyu Amerikoyu Protyagom 1894 1923 rokiv majzhe shoroku vistupala z koncertami u Lvovi Ternopoli Striyu Berezhanah Zbarazhi Chernivcyah ta inshih mistah Galichini Micno druzhila z I Frankom M Pavlikom Olgoyu Kobilyanskoyu M Lisenkom D Sichinskim ta bagatma inshimi kulturnimi diyachami Galichini i Naddnipryanshini Sered partneriv na sceni z yakimi pracyuvala Krushelnicka buli Zhanom Dimitresku Kremonini Rosselini Kastelyano ta inshi Osoblive misce u tvorchosti Krushelnickoyi zajmali koncerti prisvyacheni pam yati Shevchenka ta Franka Dlya uchasti v nih vona chasto priyizhdzhala do Zahidnoyi Ukrayini V sichni 1928 r Solomiya Krushelnicka na zaproshennya Soyuzu ukrayinok Ameriki pribula v Nyu Jork Na pristani yiyi zustrili z kvitami z sino zhovtoyu strichkoyu predstavniki tovaristva Vzagali ternopolyanka bula pershoyu ukrayinskoyu opernoyu spivachkoyu yaka vidvidala z gastrolnim turom SShA ta Kanadu 4 lyutogo v koncertnomu zali Mekka Templ vidbuvsya yiyi pershij vistup Solomiya spivala shedevri svitovoyi muziki i ukrayinski pisni Gazeta Amerika napisala Publika bula duzhe odushevlena bo takogo koncertu ukrayinskih tvoriv v nas she ne bulo Takozh buli taki slova sered zimi vesna do nas pribula I sered holodu i snigu v dushah nashih poteplilo stopivsya lid zazelenilo zapahlo kvitami Tak pochuvav sebe kozhdij sho visluhav koncert p Krushelnickoyi Pislya koncertu bula svyatkova vecherya de vsi prisutni mogli pospilkuvatisya z Solomiyeyu v serdechnij obstanovci Vechir zavershivsya spivom pisni Mnogaya lita ta She ne vmerla Ukrayina 4 bereznya Krushelnicka dala she 2 koncerti Odin na Shevchenkivskomu koncerti v Stajvesent gajskul Tut she vistupali hor Bandurist kamernij ansambl imeni M Leontovicha spivak P Ordinskij muzikant R Pridatkevich A drugij v Ukrayinskomu robitnichomu domi de yiyi prijshlo posluhati 1500 glyadachiv Spivala svitovi tvori j ukrayinski narodni pisni Vesilni spivanki Cherez sad vinograd Vivci moyi vivci ta inshi Vid zvorushennya v lyudej blishali slozi na ochah Poet M Tarnovskij napisav piznishe Vona hotila shob yiyi pochuli ti ukrayinci yaki pokinuli svoyi ridni domivki i yihali svit za ochi A tomu yiyi shirimi opleskami vitali 1929 roku v Rimi vidbuvsya ostannij gastrolnij koncert Solomiyi Krushelnickoyi Vikladacka diyalnist Nadgrobok Solomiyi Krushelnickij na Lichakivskomu cvintari u Lvovi 1938 roku pomiraye cholovik U serpni 1939 roku Krushelnicka vidvidala Galichinu i cherez pochatok Drugoyi svitovoyi vijni ne zmogla povernutisya do Italiyi Pislya radyanskoyi aneksiyi zahidnoukrayinskih zemel nova vlada nacionalizuvala budinok mistkini zalishivshi yij tilki chotirikimnatnu kvartiru v yakij vona zhila iz sestroyu Gannoyu Pid chas nimeckoyi okupaciyi Lvova spivachka duzhe biduvala tomu davala privatni uroki vokalu U pislyavoyennij period Krushelnicka pochala pracyuvati u Lvivskij derzhavnij konservatoriyi im M V Lisenka Odnak yiyi vikladacka diyalnist led pochavshis malo ne zavershilasya Pid chas chishennya kadriv vid nacionalistichnih elementiv yij inkriminuvali vidsutnist konservatorskogo diploma yakij piznishe znajshli u fondah miskogo istorichnogo muzeyu Meshkayuchi j vikladayuchi v Radyanskij Ukrayini Krushelnicka nezvazhayuchi na chislenni zvernennya dovgij chas ne mogla otrimati radyanskogo gromadyanstva zalishayuchis piddanoyu Italiyi Nareshti napisavshi zayavu pro peredachu svoyeyi italijskoyi villi j usogo majna radyanskij derzhavi vona stala gromadyankoyu SRSR Villu vidrazu prodali kompensuvavshi vlasnici mizernu chastinu vid yiyi vartosti 1951 roku Solomiyi Krushelnickij prisvoyili zvannya Zasluzhenoyi diyachki mistectv URSR a v zhovtni 1952 roku vona nareshti otrimala zvannya profesorki Vostannye spivala u Lvivskij filarmoniyi 1949 roku v 77 richnomu vici Malo hto znav sho na toj chas spivachka vzhe hvorila rakom gorla Solomiya Krushelnicka pomerla 16 listopada 1952 roku Pohovana u Lvovi na Lichakivskomu cvintari poruch iz mogiloyu druga ta nastavnika Ivana Franka DiskografiyaNa sogodni vidomo pro 38 tvoriv zapisanih Solomiyeyu Krushelnickoyu z yakih 15 ce obrobki ukrayinskih narodnih pisen Zapis Rik Lejbl Mova Supr Dzh Puchchini Ariya Vissi d arte z operi Toska 1902 GCR it f no E Grig Pisnya Solvejg 1902 GCR pl f no Lasciali dir tu m ami 1902 GCR it f no C Monyushko Zbudzic sie z ludnych snow z operi Grafinya 1902 GCR pl f no S Monyushko Ariya Galki 1903 GCR pl f no I Ya Paderevskij Piosnka dudarza op 18 3 1903 GCR pl f no A Katalani Ariya Ne andro lontana z operi Valli 1906 Ft it f no A Bojto Ariya L altra notte z operi Mefistofil 1906 Ft it f no Dzh Verdi Ariya Pace mio dio z operi Sila doli 1906 Ft it f no F P Tosti Ti rivedro 1906 Ft it f no Capelli d oro 1906 Ft it f no A Katalani Ariya Da che tutta z operi Loreleya 1906 09 Ft it ork Dzh Puchchini Ariya Un bel di vedremo z operi Chio Chio San 1906 09 Ft it ork F Chilea Ariya Io son l umile ancella z operi Adriana Lekuvrer 1906 Ft it f no Si mes vers avaient des ailes 1906 Ft fr F Karanta Si dice 1906 Ft it Dzh Verdi Ariya Ritorna vincitor z operi Ayida 1907 Ft it ork R Vagner Ariya Ho jo to ho z operi Valkiriya 1912 Ft it ork R Vagner Ariya Tanto Fu Triste z operi Valkiriya 1912 Ft it ork F Chilea Ariya Poveri Fiori z operi Adriana Lekuvrer 1912 Ft it ork Dzh Mejyerber Ariya Di qui si vede il mar z operi Afrikanka 1912 09 Ft it ork Oj letili bili gusi 1927 S uk ork Oj de ti idesh de ti poidesh 1928 S uk f no Cherez sad vinograd 1928 S uk ork Vivci moyi vivci 1928 S uk ork Vivci moyi vivci obrobka R Simovich 1951 L uk f no Zazhurilas Bidna Divchinonka obrobka S Lyudkevich 1951 L uk f no Zakuvala Zozulenka obrobka A Shtogarenko 1951 L uk f no Katerino zasviti no obrobka R Simovich 1951 L uk f no Oj gilya bili gusi obrobka A Soltis 1951 L uk f no Oj ye v luzi kalina obrobka M Kolessa 1951 L uk f no Oj zacvila chervona kalina obrobka B Lyatoshinskij 1951 L uk f no Oj popid gaj zelenenkij brala vdova lon dribnenkij obrobka L Revuckij 1951 L uk f no Oj tam na gori malyuvali malyari obrobka Ya Yaroslavenko 1951 L uk f no Pro nizhenki obrobka C Lyudkevich 1951 L uk f no Rodimij Krayu obrobka V Matyuk 1951 L uk f noVshanuvannya pam yatiMuzeyi Muzichno memorialnij muzej Solomiyi Krushelnickoyi u kvartiri spivachki v m Lvovi 1989 Muzej Solomiyi Krushelnickoyi v s Bila Ternopilskoyi oblasti 1963 Kimnata muzej v s Bilyavinci Chortkivskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti Pochesni najmenuvannya Im ya Solomiyi Krushelnickoyi mayut Ternopilske muzichne uchilishe de vihodit gazeta Solomiya Lvivskij opernij teatr Lvivskij derzhavnij muzichnij licej im S Krushelnickoyi 8 richna shkola v seli Bila poblizu m Ternopolya Imenem Solomiyi Krushelnickoyi nazvano provulok u m Zhitomiri vulici u mistah Ternopoli Kiyevi Lvovi de vona prozhila ostanni roki svogo zhittya Rivnomu Kam yanci Podilskomu Buchachi na Ternopilli Gorodku Hmelnickoyi oblasti dokladnishe pro vsi nazvi div Vulicya Solomiyi Krushelnickoyi Na chest Solomiyi Krushelnickoyi nazvano Pam yatniki Nadmogilnij pam yatnik Spivuchij Orfej na Lichakivskomu cvintari u Lvovi 1978 skulptor T Brizh arhitektor L Skorik U Dzerkalnomu zali Lvivskogo teatru operi j baletu vstanovleno bronzovij pam yatnik Solomiyi Krushelnickij skulptora Yaroslava Skakuna 8 zhovtnya 2008 roku v zali teatru La Skala vstanovleno skulpturnij portret Krushelnickoyi cogo zh avtora Skulpturni portreti spivachki stvorili Luka Biganich pogruddya 1970 roku i medal ne piznishe 1974 Vasil Vlasov dva portreti vid 1959 i 1960 rokiv Yevgen Dzindra Yaroslav Motika Vasil Odrehivskij Emmanuyil Misko Lviv O Pasika Kiyiv 2010 roku vidkrito pam yatnik S A Krushelnickij na bulvari Tarasa Shevchenka v centri Ternopolya 21 lipnya 2012 roku v italijskomu mistechku Torre del Lago bilya m V yaredzho de protyagom lipnya serpnya 2012 roku prohodiv 58 j opernij festival Puchchini vidbulosya urochiste vidkrittya bronzovogo pogruddya Solomiyi Krushelnickoyi skulptor Ruslan Ivanickij Iniciativa vstanovlennya pogruddya nalezhit Posolstvu Ukrayini v Italiyi Miskradi Viaredzho fundaciyi Festival Puchchini ta zdijsneno za pidtrimki fundaciyi Simonetta Puchchini UGKC v Italiyi Vistavki 28 lipnya 2023 roku na odnomu iz najbilshih yevropejskih opernih festivaliv a same 69 u opernomu festivali Puchchini yakij vidbudetsya v Torre del Lago Italiya bude vidkrita vistavka pro Solomiyu Krushelnicku Grand tur Solomiya Ukrayina Italiya Proyekt vistavki realizuvala komanda Muzichno memorialnogo muzeyu Solomiyi Krushelnickoyi u Lvovi za pidtrimki Ukrayinskogo kulturnogo fondu Konkursi ta festivali Vid 1987 roku u Ternopoli provodyat U Lvivskij operi vid 1991 roku vidbuvayutsya Mizhnarodni konkursi opernih spivakiv imeni Solomiyi Krushelnickoyi Tradicijnimi stali festivali opernogo mistectva Pam yatna moneta U 1997 roci Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv pam yatnu monetu nominalom u 2 grivni prisvyachenu 125 richchyu vid dnya narodzhennya spivachki takozh bulo vipusheno marku i poshtovij konvert FilmiHudozhni U 1982 roci na Kiyivskij studiyi hudozhnih filmiv im O Dovzhenka rezhiser Fialko Oleg Borisovich stvoriv istoriko biografichnij film prisvyachenij zhittyu j tvorchosti Solomiyi Krushelnickoyi Povernennya Batterflyaj za motivami odnojmennogo romanu Valeriyi Vrublevskoyi Kinostrichku zasnovano na realnih faktah zhittya spivachki j pobudovano na yiyi spogadah Partiyi Solomiyi vikonuye Gizela Cipola Rol Solomiyi u filmi vikonala Olena Safonova Dokumentalni Solomiya Krushelnicka rezhiser I Mudrak Lviv Mist 1994 Solomiya Krushelnicka 1994 Ukrtelefilm avtori N Davidovska V Kuznecov oper M Markovskij u filmi bere uchast muzikoznavec M Golovashenko Dva zhittya Solomiyi rezhiser O Frolov Kiyiv Kontakt 1997 pidgotovano teleperedachu z ciklu Imena 2004 dokumentalnij film Solo mea z ciklu Gra doli rezhiser V Obraz studiya VIATEL 2008 Vistavi ta baleti1995 roku vidbulasya prem yera vistavi Solomiya Krushelnicka avtor B Melnichuk I Lyahovskij u Ternopilskomu oblasnomu dramatichnomu teatri nini akademichnij teatr 18 bereznya 2006 roku na sceni Lvivskogo nacionalnogo akademichnogo teatru operi ta baletu im S Krushelnickoyi vidbulasya prem yera baletu Miroslava Skorika Povernennya Batterflyaj sho bazuyetsya na faktah z zhittya Solomiyi Krushelnickoyi V baleti vikoristovuyetsya muzika Dzhakomo Puchchini KnizhkiOleksandr Balabko Kimono dlya Batterflyaj Iz zhittya Solomiyi Krushelnickoyi Roman Chernivci Bukrek 2022 320 s il ISBN 978 966 997 104 3 Andiy J Semotiuk Solomea Star of the Golden Age of Opera Toronto Rodovid amp Courageous Heart Productions 2023 465 p ISBN 978 617 7482 52 8 PortretiPrizhittyevij portret Krushelnickoyi napisala Yaroslava Muzika SvitliniMuzichno memorialnij muzej Solomiyi Krushelnickoyi u Lvovi Muzej sadiba Solomiyi Krushelnickoyi v s Bila Yuvilejna pam yatna moneta prisvyachena 125 richchyu vid dnya narodzhennya Solomiyi Krushelnickoyi Poshtova marka Ukrayini 1997 r Michel 219 prisvyachena S Krushelnickij Poshtovij konvert 1987 roku Memorialna tablicya na budinku v s Dubina u yakomu meshkala S Krushelnicka Memorialna tablicya na vul Krushelnickoyi 23 u Lvovi avtor Emmanuyil Misko Cikavi fakti17 lyutogo 1904 roku v milanskomu teatri La Skala Dzhakomo Puchchini predstaviv svoyu novu operu Madam Batterflyaj She nikoli kompozitor ne buv tak upevnenij v uspihu ale glyadachi operu obureno osvistali Slavetnij maestro pochuvavsya rozchavlenim Druzi vmovili Puchchini pererobiti svij tvir a na golovnu partiyu zaprositi Solomiyu Krushelnicku 29 travnya na sceni teatru Grande v Breshiyi vidbulasya prem yera onovlenoyi Madam Batterflyaj cogo razu triumfalna Publika simnadcyat raziv viklikala aktoriv i kompozitora na scenu Pislya vistavi zvorushenij i vdyachnij Puchchini nadislav Krushelnickij svij portret iz napisom Najprekrasnishij i najcharivnishij Batterflyaj Video pro SolomiyuValeriya Vrublevska Solomiya Krushelnicka roman biografiya Urivki audio https www youtube com watch v gbM0JkcltIg SOLOMIYa KRUShELNICKA Programa Velich osobistosti 2016 VIDEO Vidomi lviv yani Solomiya Krushelnicka https www youtube com watch v d4TkNRFAGDM Solomiya Krushelnicka about ukrainian soprano Solomiya Krushelnytska https www youtube com watch v zfXCu6uu3WY Zrobleno v Ukrayini Solomiya Krushelnicka https www youtube com watch v b3dEtOaPrCoDiv takozhMuzej Solomiyi Krushelnickoyi Mizhnarodnij konkurs opernih spivakiv imeni Solomiyi KrushelnickoyiPrimitkiVIAF Dublin Ohio OCLC 2003 d Track Q54837d Track Q54919 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Stepanovich K L Lichakivskij nekropol 2006 S 149 ISBN 978 966 8955 00 5 d Track Q62416080d Track Q116966495 See You In Ukraine Arhiv originalu za 5 serpnya 2021 Procitovano 20 July 2016 Najvidomishi zhinki davnoyi ta suchasnoyi Ukrayini 3 veresnya 2017 u Wayback Machine Melnichuk B Uniyat V Ivan Franko i Ternopilshina Ternopil Ternograf 2012 S 245 ISBN 978 966 457 087 6 Grigorij Savchinskij Zvenigorod uporyadnik P Medvedik S 11 Teodora Mariya Savchinska Krushelnicka nar 1844 pom 1907 25 bereznya 2022 u Wayback Machine neavtoritetne dzherelo Kobilyanskij A Komarnickij S Sasi v ukrayinskij kulturi Z istoriyi ukrayinskoyi shlyahti Universum 2006 5 8 S 64 66 Bandrivska O K spogadi pro S Krushelnicku Medvedik P Sherbak L Krushelnicka Solomiya Amvrosiyivna S 253 Pilipchuk R Ya Olshanskij Mihajlo 22 grudnya 2015 u Wayback Machine Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Palamarchuk O R Klishevska Karolina 22 grudnya 2015 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2013 T 13 Kiyi Kok S 345 ISBN 978 966 02 6814 2 Arhiv originalu za 1 grudnya 2017 Procitovano 30 listopada 2017 pro Rudolfa Berngardta pol Arhiv originalu za 1 grudnya 2017 Procitovano 30 listopada 2017 Zgadka pro Yuliana Yeronima pol O V Danilenko L V Ivanicka N V Teres 2007 Diyachi nauki i kulturi Ukrayini narisi zhittya ta diyalnosti Kiyiv Knigi HH s 218 ISBN 978 966 8653 95 7 Solomija Kruselnycka a Cesare Riccioni Foto 15 bereznya 2017 u Wayback Machine Solomiya Krushelnicka zhittya tvorchist ta gastroli u krayini Yevropi j Ameriki ternopilski info ukr 17 chervnya 2022 Procitovano 24 chervnya 2022 Triumfalnij tur v SShA ta Kanadu ternopolyanki Solomiyi Krushelnickoyi iternopolyanyn com ukr 19 lipnya 2022 Procitovano 28 lipnya 2022 Bondarenko A Diskografiya Solomiyi Krushelnickoyi v merezhi Internet Materiali naukovo praktichnoyi internet konferenciyi Solomiya Krushelnicka koroleva svitovoyi opernoyi sceni do 150 richchya z dnya narodzhennya Kiyiv KNUKiM 2022 s 65 70 Trush N Mizhnarodni kontakti Lvivskoyi operi Proscenium 2008 3 22 S 97 98 Hudozhniki Lvova Prospekt vistavki Lviv 1970 S 23 Zhovten 1974 9 S 78 Hudozhniki radyanskoyi Lvivshini Lviv 1980 S 36 Arhiv originalu za 25 sichnya 2009 Procitovano 24 lipnya 2012 DzherelaAblicov V Galaktika Ukrayina Ukrayinska diaspora vidatni postati K KIT 2007 436 s Antonyuk V Solomiya gidna legendi pro sebe Uryadovij kur yer 219 K 2002 Voni proslavili nash kraj Bibliografichnij posibnik T 2002 Vrublevska Valeriya Solomiya Krushelnicka Roman biografiya K 1986 El resurs https shron1 chtyvo org ua Vrublevska Valeriya Solomiia Krushelnytska pdf Golovashenko M Solomiya Krushelnicka v La Skala Muzika 1978 5 Golovashenko M Charivnicya spivu Muzika 1973 4 Derkach I Shlyah troyandami stelivsya Vitchizna 1958 9 Dityachi roki Solomiyi opisani v knizi Irina Homin pro Karla Gaussa Astrid Lindgren Nikolo Paganini Kamillu Klodel Van Goga Solomiyu Krushelnicku K Grani T 2008 135 s Zhittya vidatnih ditej ISBN 978 966 2923 77 3 ISBN 978 966 465 165 0 Zhadko V O Ukrayinskij nekropol K 2005 S 212 Zagajkevich M Velikij artistci Muzika 1980 4 Zelinskij O Bezsmertya spivu Zhovten 1973 9 Kortopassi R Madam Baterflyaj triumf Solomiyi Krushelnickoyi Muzika 1973 4 Lyudkevich S Genialna artistka Rad kultura 1958 25 veres Medvedik P uporyadnik Grigorij Savchinskij Zvenigorod Lirichni poeziyi virshovani gumoreski kazki pritchi i bajki prozovi tvori Ternopil 1993 90 s Medvedik P Sherbak L Krushelnicka Solomiya Amvrosiyivna Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 253 254 ISBN 966 528 199 2 Sbrana L Ukrayinka ryatuye Chio Chio san Radyanska kultura 1963 26 trav Slavetna spivachka Spogadi i statti Lviv 1956 Igor Sharov 100 vidatnih imen Ukrayini K ArtEk 2004 31 bereznya 2018 u Wayback Machine ISBN 966 505 218 7 Solomiya Krushelnicka Mista i slava Avt uporyad G Tihobayeva I Krivoruchka Lviv Apriori 2009 167 c ilyustr CD Solomiya Krushelnicka Spogadi Materiali Listi Ch 1 2 K 1978 Solomiya Krushelnicka Shlyahami triumfiv Statti ta materiali Ternopil Dzhura 2008 392 s ISBN 978 966 8650 85 7 Tihobayeva G Krushelnicka Solomiya Enciklopediya Lvova Za redakciyeyu A Kozickogo Lviv Litopis 2010 T 3 S 664 665 ISBN 978 966 7007 99 7 Filc B Krushelnicka Solomiya Amvrosiyivna 19 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu S 424 ISBN 978 966 00 0855 4 Gaj A Sudba pohozhaya na legendu Sov kultura 1980 20 trav ros Gereta J Muzej S Krushelnickoj Ocherk putevoditel Lviv 1978 ros Pavlishin S Zamechatelnaya ukrainskaya pevica Sov muzyka 1959 2 ros Teplickij K Kogo vybiraet sudba Sov kultura 1983 20 veres ros Kolyada I Solomiya Krushelnicka I Kolyada Harkiv Folio 2020 121 s Znameniti ukrayinci ISBN 978 966 03 8838 3PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Krushelnicka Solomiya Amvrosiyivna Solomiya Krushelnicka ukrayinka vidatna operna diva Velich osobistosti 78 studiya VIDEO Krushelnicka Solomiya Amvrosiyivna Ukrayina v mizhnarodnih vidnosinah Enciklopedichnij slovnik dovidnik Vipusk 5 Biografichna chastina A M Vidp red M Varvarcev K In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2014 s 233 234 Krushelnicka Salomeya 9 listopada 2016 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini 1960 T 3 kn VI Literi Kom Le S 776 777 1000 ekz Marko Robert Steh Ochima kulturi 78 Pro Solomiyu Krushelnicku i Miroslava Skorika 3 bereznya 2022 u Wayback Machine 10 faktiv pro Solomiyu Krushelnicku idealna spivachka yakij aploduvav svit https www radiosvoboda org a desyat faktiv pro solomiyu krushelnytsku 31474241 html Virshi prisvyati Solomiyi Krushelnickij 13 lyutogo 2016 u Wayback Machine Luchkanin Volodimir Solomiya Krushelnicka ta Italiya Den 198 15 11 2006 10 zhovtnya 2007 u Wayback Machine Skrinchenko Volodimir Operna odisseya Solomiyi Krushelnickoyi Slovo Prosviti 1 2 sichen 2020 24 sichnya 2020 u Wayback Machine