Ге́орг Фрі́дріх Ге́ндель (нім. Georg Friedrich Händel; 23 лютого (5 березня) 1685, Галле, Німеччина — 14 квітня 1759, Лондон) — німецький та англійський композитор епохи бароко, який народився і вчився в Німеччині, а жив і працював у Великій Британії. Гендель поряд з Йоганом Себастьяном Бахом та Антоніо Вівальді вважається найпліднішим та найвпливовішим композитором свого часу. Його основний творчий доробок охоплює 42 опери та 25 ораторій, серед яких найвідоміша — «Месія» з хором «Алілуя!» — на тексти Біблії короля Якова, яка звичайно виконується на Різдво Христове. Творчість Генделя глибоко вплинула на багатьох пізніших композиторів, включаючи Гайдна, Моцарта і Бетховена
Георг Фрідріх Гендель | |
---|---|
Georg Friedrich Händel | |
| |
Георг Фрідріх Гендель (портрет роботи Томаса Хадсона, 1741; державна бібліотека університету Гамбурга) | |
Основна інформація | |
Повне ім'я | нім. Georg Friedrich Händel |
Дата народження | 23 лютого (5 березня) 1685[1][2][…] |
Місце народження | Галле, Священна Римська імперія |
Дата смерті | 14 квітня 1759[3][4][…](74 роки) |
Місце смерті | Лондон, Королівство Велика Британія |
Поховання | d |
Роки активності | з 1702 |
Громадянство | ![]() ![]() |
Віросповідання | лютеранство |
Професія | органіст, клавесиніст |
Освіта | Університет Мартіна Лютера (1703) |
Вчителі | d[6] |
Відомі учні | d |
Інструменти | клавесин, орган, гобой |
Мова | німецька і англійська |
Жанри | опера, ораторія, концерт, антем[d], класична музика і d |
Батько | Георг Гендель[d][6] |
Мати | d[7] |
Автограф | ![]() |
http://gfhandel.org ![]() | |
|
Біографія
Дитинство і юність
Батько Георга Фрідріха, також Георг, був цирульником-хірургом. Коли народився малий Гендель, Георгу-старшому було 63 роки і він був на службі в курфюрста Авґуста Саксонського. Мамою Генделя була дочка лютеранського пастора Доротея Гендель (дівоче прізвище — Тауст) 1651 року народження.
Духовний клімат сім'ї сприяв формуванню культурно й духовно багатої особистості. Разом з тим, батько Генделя мав досить негативне ставлення до професії музиканта: він забороняв малому Георгу серйозно займатись музикою. Георг навчався у середній (класичній) школі, де музику викладав Йоган Преторіус — автор кількох шкільних опер. Вчителями музики малого Георга були також придворний капельмейстер Давид Пооле та органіст Кристіан Ріттер. Однак, коли тато взяв сина із собою у поїздку до Вайсенфельса, малий музи́ка зумів звернути на себе увагу герцога , який висловив побажання, щоб батько не перешкоджав музичному розвитку малого Генделя. Це вплинуло на Генделя-старшого і з 1694 року його сину було дозволено навчатись у видатного органіста і композитора свого часу — (Zachow).
Музична освіта в Цахау була саме тим, що було потрібно малому Генделю. Тут він отримував уроки гри на скрипці, клавесині, гобої та органі, мистецтву й законам генерал-басу (а заразом — гармонії), був ознайомлений із численними творами німецьких та італійських композиторів, а також вперше зробив спроби писати музику — написав шість тріо для двох гобоїв та баса (1695). Методика Цахау, найімовірніше, була побудована на практичному знайомстві з музикою, до того ж із дуже різними її зразками, що сприяло виробленню у Генделя виняткового відчуття різних музичних стилів.
У ранній біографії Генделя відомий також факт його поїздки в Берлін, де він, начебто, виступав перед поважною публікою (зокрема перед курфюрстом бранденбурзьким Фрідріхом III) та мав шалений успіх. Курфюрст запропонував молодому музикантові продовжити своє музичне навчання в Італії, але батько був проти (зокрема через свою хворобу — він хотів бачити сина біля себе в тяжкі часи). Проте, як дата (що коливається від 1696 до 1703 року), так і правдивість Генделевого музикування у Берліні ставлять під сумнів.
11 грудня 1697 року батько Генделя помер. Тепер юний Георг Фрідріх міг сам вирішувати, який професійний шлях йому обрати, але, з поваги до волі батька, він все-таки почав навчання в університеті для отримання юридичної освіти (1702 рік). Того ж року він обійняв посаду органіста в свого вчителя Цахау (Генделю на той час виповнилось лише 17 років), що зобов'язало Генделя не лише виконувати, але й писати музику для недільних богослужінь (хорали, псалми, мотети та кантати). Це була добра школа навчитись писати швидко (щоправда, із доброї сотні кантат, написаних у той час, Гендель не зберіг жодної). Крім того, Гендель два рази на тиждень проводив уроки співу. Того часу в Галле також недовго перебував Ґеорґ Філіп Телеман, який схвально висловлюється про Генделя.
Але уже через рік Гендель припинив своє навчання в університеті та пішов з посади органіста. Він переїхав до Гамбурга (1703 рік) і повністю присвятив себе музичній професії.
Німецька Венеція
Тогочасний Гамбург був важливим музичним центром. Тут у 1677—1678 роках був побудований перший у Німеччині оперний театр. У місті також діяло музичне товариство — . Також тут жили й творили такі музиканти як Райнгард Кайзер («батько речитативу» у німецькій національній опері) та Йоганн Маттезон. Маттезон став однією із важливих постатей як біографії Генделя, так і німецької музичної історії в цілому. Від написання музики до організації її виконання й самого виконання на театральній сцені, від музичної критики до теорії: у всіх цих речах Маттезон був дуже успішною і впливовою особою свого часу, зокрема й тоді, коли навесні 1703 року 18-річним хлопцем у Гамбург приїхав Гендель.
Будучи лише на 4 роки старшим, Йоганн Маттезон допоміг Генделю «влитись» у музичне середовище міста та намагався закріпити за собою певний образ творчого опікуна Генделя. З постаттю Маттезона також пов'язана цікава подія з життя Генделя, а саме — поїздка в Любек влітку 1703 року, щоб послухати гру знаменитого на той час Дітріха Букстегуде — органіста, який мав суттєвий вплив на творчість Йоганна Себастьяна Баха. Під час цієї поїздки обом гостям, як і Баху на 2 роки пізніше, було запропоновано замістити Букстегуде на посаді органіста, але лише за умови одруження з його дочкою. Ніхто з них трьох не погодився.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkxTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFNE15MURNRFV5T0Mwd01EQTRMVEF3TVNVeVExOUlZV3hzWlNVeVExOUlKVU16SlVFMGJtUmxiQzFFWlc1cmJXRnNMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFDZFc1a1pYTmhjbU5vYVhaZlFtbHNaRjh4T0RNdFF6QTFNamd0TURBd09DMHdNREVsTWtOZlNHRnNiR1VsTWtOZlNDVkRNeVZCTkc1a1pXd3RSR1Z1YTIxaGJDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Після повернення до Гамбурга Генделя прийняли другим скрипалем у міський оркестр; крім того, він часто виконував партію клавесину в театральних виставах. Але тут з Генделем відбулась чергова цікава подія: коли Маттезон на певний час залишив Гамбург, Гендель вирішив скористатись шансом вийти на публіку без попередньої консультації зі своїм «наставником» Маттезоном, і 12 лютого 1704 року Гендель виконав без його відома «Пасіони за Йоаном». Звичайно, Маттезон був незадоволений, і одразу почав нещадно критикувати Генделеву музику. Після кількох конфліктних ситуацій, справа дійшла до дуелі. Проте обставина, що врятувала Генделя від загибелі, змусила колишніх друзів знову помиритись: шпага Маттезона зламалась від удару об міцний металевий ґудзик на одязі Генделя.
Після цього, обоє взялись до роботи над виконанням — першої опери Генделя, що була поставлена з великим успіхом 8 січня 1705 року. Згодом, 25 лютого також успішно пройшла прем'єра другої опери Генделя — «Нерон».
Проте Гамбурзький оперний театр увійшов у період кризи. Його директор — Райнгард Кайзер був змушений втекти із міста через борги, а його наступник думав лише про легку музику. Замовивши Генделю оперу «Флориндо і Дафна», він дозволив собі суттєво редагувати її. Становище Гамбурзької опери сильно погіршилося і на перший план вийшло видовище, а не зміст вистав.
Через Італію і Ганновер до Лондона
Період між 1706—1710 роками позначений в біографії Генделя знайомством із італійським мистецтвом і культурою. Криза в Гамбурзі змусила Генделя шукати нового середовища, й він обрав Італію, куди він вирушив восени 1706 року.
Ще в час постановки «Альміри» в Гамбурзі Гендель познайомився із Джаном Гастоне Медічі, який ще тоді запропонував Генделю візит до Флоренції для ознайомлення з музикою Італії. Але Гендель відмовився: для німецьких музикантів того часу італійська музика здавалась не надто глибокою й виразною, німці тяжіли до власного національного стилю. Саме тому нотні зразки, які показав тоді Генделю Медічі, не справили на молодого композитора враження.
Але, коли в Гамбурзі настала криза театру, Гендель вирішив скористатись своїм знайомством, і восени 1706 року вирушив до Флоренції. Проте тут він не затримався надовго — очевидно, атмосфера цього міста не була сприятливою і підтримка графа не виявилась настільки щирою. Тому вже в січні 1707 року Гендель з'явився у Римі, де перебував до осені, і саме в цей час написав знаменитий «Dixit Dominus». Проте першим публічним успіхом Генделя стало поставлення його — першої повністю італійської опери Генделя, яке відбулося у Флоренції наприкінці 1707 року. Подальший шлях Генделя цього періоду не є достеменно відомим. Можливо, після прем'єри «Родріґо» він був у Венеції, можливо — ні. Натомість встановлено, що у 1708 він знову перебував у Римі, де ставили його «Родріґо», після чого Гендель зблизився із музичною елітою Італії, зокрема із Арканджело Кореллі і Алессандро та Доменіко Скарлатті. Далі (травень 1708) Гендель поїхав у Неаполь, де кардинал, дипломат і лібретист Вінченцо Грімані довірив композитору написане ним лібрето з пропозицією створити оперу. Лібрето, навіяне римською історією, розповідає про інтриги Агрипини, дружини імператора Клавдія, щоб посадити на трон свого сина Нерона. Прем'єра другої італійської опери Генделя «Агрипини» відбулася у Венеції в театрі Сан-Джованні Ґрізостомо під час Венеційського зимового карнавалу 26 грудня 1709 року, отримавши тріумфальний прийом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3TDBobGJtUmxiRTExY3lWRE15VkJPV1ZRYVhOamFXNWxVbTkxWW1GcGVGOUtaV0Z1U25Wc1pYTlRZV3h0YzI5dUxtcHdaeTh5TURCd2VDMUlaVzVrWld4TmRYTWxRek1sUVRsbFVHbHpZMmx1WlZKdmRXSmhhWGhmU21WaGJrcDFiR1Z6VTJGc2JYTnZiaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
В Італії Гендель також познайомився із представниками знаті міста Ганновера, куди він і переїхав у 1710 році (за припущеннями — у березні), щоб виконувати обов'язки капельмейстера. За час перебування в Італії Гендель мав нагоду писати не лише опери, а й кантати, написав 2 ораторії.
Проте й у Ганновері Гендель не затримався. Його запросили до Лондона, куди він прибув наприкінці осені 1710 року.
Велика Британія
Перший візит Генделя до Англії мав бути тимчасовим. Він все ще працював капельмейстером у Ганновері. Проте йому замовили нову оперу — «Рінальдо», і 24 лютого 1711 року на сцені Королівського театру в Лондоні відбулась її прем'єра. Англійці радо вітали Генделеву оперу, написану як італійську та для італійської театральної трупи, що її виконувала. Генделя також познайомили з королевою Анною. Проте Генделю потрібно було повернутися до Ганновера, де він все ще служив. Тут він написав камерну музику, зокрема концерти для гобоя, сонати для флейти і баса, ряд вокальних дуетів для принцеси Кароліни (майбутньої королеви Великої Британії).
Але в листопаді 1712 року Гендель знову поїхав до Лондона, де у січні 1713 року було поставлено його нову оперу . Королева Анна зробила його офіційним композитором королівського двору, попри те, що до Генделя цим титулом могли користуватись лише англійці. Він також написав для неї урочисті хорові твори («Te Deum», «Jubiate»). З цього часу Гендель стабільно жив у Англії попри те, що він не отримав на це офіційного дозволу від свого попереднього патрона. Спочатку він провів рік у графстві Суррей, в будинку багатого мецената і любителя музики Барна Елмса. Потім протягом двох років жив у гостях у графа Берлінгтона поблизу Лондона — в цей період він написав дві нові італійські опери, за які королева Ганна подарувала йому довічну пенсію в 200 фунтів стерлінгів.
У 1714 році німецький курфюрст Георг перебрався до Англії і став британським королем. Для його двору Гендель написав «Музику на воді», призначену для виконання на святах.
З 1720 по 1728 рік Гендель обіймав посаду директора Королівської академії музики. 13 лютого 1726 року композитор отримав британське підданство.
У 1720-х і 1730-х роках Гендель продовжив писати багато опер, а починаючи з 1740-х років основне місце в його творчості зайняли ораторії (найвідоміша з них — «Месія»).
На рубежі 1750-х років у композитора погіршився зір. У травні 1752 року йому зробили операцію на очах, проте безуспішно. Хвороба прогресувала. У 1753 році настала повна сліпота.
Гендель помер 14 квітня 1759 року в Лондоні. Похований у Вестмінстерському абатстві.
Оцінка творчості
Поряд із Йоганном Себастьяном Бахом Генделя вважають найбільшим композитором пізнього бароко і раннього класицизму. Він створив новий музичний жанр — «Англійську ораторію», яка відрізняється від італійської більш піднесеною мелодикою і монументальним аранжуванням. Моцарт вважав Генделя найбільшим майстром хорового письма. Генделеві приписують створення популярної музики: принаймні він керував оркестром просто неба, і ці виступи міг слухати кожен. Прикладами «популярної» барокової музики можуть слугувати (1717) та (1749), які в своєму роді не мають рівних.
Музика Генделя легка і заразом могутня, кипить життям та енергією. Вона також може бути дуже драматичною, наприклад у великих аріях, як-от Cara Sposa з опери «Рінальдо» (1711). Гендель був також майстром гри на органі. Любителі музики в Німеччині мріяли про «дуель» Генделя з Бахом в органній вправності. Двічі таку зустріч намагався влаштувати і сам Й. С. Бах за допомогою сина Вільгельма Фрідемана, проте музиканти не зустрілися.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJrTDBnbFF6TWxRVFJ1WkdWc0xWUnZiRzl0Wlc4dFFYVjBiMmR5WVhCb0xuQnVaeTh5TURCd2VDMUlKVU16SlVFMGJtUmxiQzFVYjJ4dmJXVnZMVUYxZEc5bmNtRndhQzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Як і багато інших композиторів того часу, Гендель творив у так званому «галантному» стилі, що був перехідним від бароко до класицизму. У подібному стилі творили також Ґеорґ Філіпп Телеман і сини Баха, тоді як сам Йоганн Себастьян лишався прихильником «чистого» бароко. Наприкінці життя Гендель познайомився з Крістофом Віллібальдом Глюком, який ділився з композитором планами ідеями реформування оперного мистецтва. Проте, своїй прихильниці Сюзан Циббер Гендель сказав, що Глюк «розуміється в мистецтві контрапункту так само як і його кухар Густав Вальц».
Гендель зажив великої прижиттєвої слави в усій Європі. Британці вважають Генделя гордістю своєї нації поруч із Генрі Перселлом.
Творча спадщина
Гендель написав близько 42 опер, 25 ораторій, понад 120 кантат, безліч церковних хоралів, органних концертів, а також низку творів розважального характеру. Нижче подано перелік найважливіших творів:
Опери
|
|
Ораторії
- «Воскресіння» (Рим, 1708)
- «Олександр Перший» (Лондон, 1736)
- «Саул» (Лондон, 1739)
- «Ізраїль у Єгипті» («Israel in Egypt», Лондон, 1739)
- «Месія» («Messiah», 1741, перше виконання: Дублін, 1742)
- «Самсон» (Лондон, 1743)
- «Юда Маккавей» (Лондон, 1747)
- «Ївтах» (Лондон, 1751)
- «Валтасар» (Лондон, 1745)
- «Геркулес» (Лондон, 1745)
- «Теодора» (Лондон, 1750)
Музика для оркестру
- «Музика на воді» (1717)
- 6 великих концертів, Op. 3 (1734)
- «Музика для королівських феєрверків» (1749)
Інші твори
- «Dixit Dominus» (1707)
- «Utrecht Te Deum» (1714)
- Серенада «Acis and Galatea» (1721)
- «Zadok the Priest» (1727)
- «Dettingen Te Deum» (1743)
Музичні приклади
Вшанування пам'яті
У рідному місті Генделя Галле встановлений на Ринковій площі, є , в якому він народився, , , з 1922 року проводиться щорічний . Його іменем названо тут торговий пасаж, багатоярусна парковка і навіть дитячий садок.
На честь Генделя було названо астероїд головного поясу, відкритий 27 жовтня 1973 року 3826 Гендель.
Примітки
- http://geboren.am/person/Georg_Friedrich_Haendel
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Cudworth C. Encyclopædia Britannica
- SNAC — 2010.
- Oxford Dictionary of National Biography / C. Matthew — Oxford: OUP, 2004.
- Pas L. v. Genealogics.org — 2003.
- Ромен Роллан. Гендель. — М.: «Музыка», 1984. (рос.)
- Т. Ливанова. История западноевропейской музыки до 1789 года. — М.: «Музыка», 1982. (рос.)
- Густав Вальц — оперний співак (бас), що співпрацював з Генделем
- Händel-Werke-Verzeichnis (Catalogue HWV) [ 11 лютого 2015 у Wayback Machine.] на сайті «The Halle Handel Tdition»
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Література
- John Mainwaring. [1] — R. and J. Dodsley, 1760. — 208 с. з джерела 31 грудня 2014
- Грубер Р. И. Гендель. Жизнь и творчество. — Л. : Изд-во науч.-исслед. ин-та искусствознания, 1935. — 125 с.
- В. Д. Конен. Гендель Г. Ф. // Музыкальная энциклопедия. — М. : Советская энциклопедия (гл. ред. Ю. В. Келдыш), 1973. — Т. 1. — С. 951—957. — 1070 с.
- Matthew Boyden, Nick Kimberley. George Frideric Handel // [2] — Rough Guides, 2002. — С. 55—70. — 735 с. — . з джерела 31 грудня 2014
- Donald Burrows. [3] — Cambridge University Press, 1997. — 349 с. — . з джерела 31 грудня 2014
- Donald Burrows. [4] — Cambridge University Press, 1991. — 127 с. — . з джерела 31 грудня 2014
- Mrs. Bray (Anna Eliza). [5] — Ward, 1857. — 97 с. з джерела 31 грудня 2014
- Ellen T. Harris. [6] — Harvard University Press, 2004. — 430 с. — . з джерела 31 грудня 2014
- Winton Dean. [7] — Boydell Press, 2006. — 565 с. — . з джерела 6 червня 2016
- Федосеев И. С. Оперы Генделя и Королевская академия музыки в Лондоне (1720—1728): Исследование. — Сударыня, 1996. — 160 с. — .
- Роллан Р. Гендель. — М. : Музыка, 1984. — 256 с.
- Марія Пустовіт «Сам ти Гендель», 2020 Мелосвіт-192 с
Посилання
- Георг Фрідріх Гендель (1685—1759) [ 4 листопада 2014 у Wayback Machine.] на сайті «Музична абетка».
- на сайті наукової бібліотеки Національного університету «Острозька академія».
- Сайт присвячений Генделю [ 2 вересня 2007 у Wayback Machine.] (італ.)
- Партитури Генделя онлайн [ 22 серпня 2007 у Wayback Machine.] на сайті «IMSLP Petrucci Music Library».
- Георг Фридрих Гендель [ 15 серпня 2007 у Wayback Machine.] — біографія композитора на people.ru (рос.)
- — вибрані твори у форматі mp3.
- Н.Зейфас (рос.)
- Р. Роллан. «Геракл» [ 13 серпня 2020 у Wayback Machine.](укр.)
- Р. Роллан. Нотатка про Генделівське товариство [ 13 серпня 2020 у Wayback Machine.](укр.)
- Р. Роллан. «Ода Святій Цецилії» [ 13 серпня 2020 у Wayback Machine.](укр.)
- Р. Роллан. Портрет Генделя(укр.)
- Р. Роллан. «Саул» [ 23 жовтня 2020 у Wayback Machine.](укр.)
- Р. Роллан. «Святкування Олександра» [ 23 жовтня 2020 у Wayback Machine.](укр.)
- Р. Роллан. «Юда Маккавей» [ 23 жовтня 2020 у Wayback Machine.](укр.)
- Шт. Цвайґ. Воскресіння Ґеорґа-Фрідріха Генделя (21 серпня 1741 року) [ 1 березня 2021 у Wayback Machine.](укр.)
- Ґ.-Ф. Гендель. Вернись, моя кохана. Арія з опери «Оттон» (аудіо)(укр.)
- Ґ.-Ф. Гендель. Де ти є?.. Арія з опери «Оттон» (аудіо)(укр.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ge org Fri drih Ge ndel nim Georg Friedrich Handel 23 lyutogo 5 bereznya 1685 16850305 Galle Nimechchina 14 kvitnya 1759 London nimeckij ta anglijskij kompozitor epohi baroko yakij narodivsya i vchivsya v Nimechchini a zhiv i pracyuvav u Velikij Britaniyi Gendel poryad z Joganom Sebastyanom Bahom ta Antonio Vivaldi vvazhayetsya najplidnishim ta najvplivovishim kompozitorom svogo chasu Jogo osnovnij tvorchij dorobok ohoplyuye 42 operi ta 25 oratorij sered yakih najvidomisha Mesiya z horom Aliluya na teksti Bibliyi korolya Yakova yaka zvichajno vikonuyetsya na Rizdvo Hristove Tvorchist Gendelya gliboko vplinula na bagatoh piznishih kompozitoriv vklyuchayuchi Gajdna Mocarta i BethovenaGeorg Fridrih GendelGeorg Friedrich HandelZobrazhennyaGeorg Fridrih Gendel portret roboti Tomasa Hadsona 1741 derzhavna biblioteka universitetu Gamburga Osnovna informaciyaPovne im ya nim Georg Friedrich HandelData narodzhennya 23 lyutogo 5 bereznya 1685 1 2 Misce narodzhennya Galle Svyashenna Rimska imperiyaData smerti 14 kvitnya 1759 1759 04 14 3 4 74 roki Misce smerti London Korolivstvo Velika BritaniyaPohovannya dRoki aktivnosti z 1702Gromadyanstvo Svyashenna Rimska imperiya Velika BritaniyaVirospovidannya lyuteranstvoProfesiya organist klavesinistOsvita Universitet Martina Lyutera 1703 Vchiteli d 6 Vidomi uchni dInstrumenti klavesin organ gobojMova nimecka i anglijskaZhanri opera oratoriya koncert antem d klasichna muzika i dBatko Georg Gendel d 6 Mati d 7 Avtografhttp gfhandel orgTvori u Vikidzherelah Citati u Vikicitatah Fajli u VikishovishiBiografiyaDitinstvo i yunist Batko Georga Fridriha takozh Georg buv cirulnikom hirurgom Koli narodivsya malij Gendel Georgu starshomu bulo 63 roki i vin buv na sluzhbi v kurfyursta Avgusta Saksonskogo Mamoyu Gendelya bula dochka lyuteranskogo pastora Doroteya Gendel divoche prizvishe Taust 1651 roku narodzhennya Duhovnij klimat sim yi spriyav formuvannyu kulturno j duhovno bagatoyi osobistosti Razom z tim batko Gendelya mav dosit negativne stavlennya do profesiyi muzikanta vin zaboronyav malomu Georgu serjozno zajmatis muzikoyu Georg navchavsya u serednij klasichnij shkoli de muziku vikladav Jogan Pretorius avtor kilkoh shkilnih oper Vchitelyami muziki malogo Georga buli takozh pridvornij kapelmejster David Poole ta organist Kristian Ritter Odnak koli tato vzyav sina iz soboyu u poyizdku do Vajsenfelsa malij muzi ka zumiv zvernuti na sebe uvagu gercoga yakij visloviv pobazhannya shob batko ne pereshkodzhav muzichnomu rozvitku malogo Gendelya Ce vplinulo na Gendelya starshogo i z 1694 roku jogo sinu bulo dozvoleno navchatis u vidatnogo organista i kompozitora svogo chasu Zachow Muzichna osvita v Cahau bula same tim sho bulo potribno malomu Gendelyu Tut vin otrimuvav uroki gri na skripci klavesini goboyi ta organi mistectvu j zakonam general basu a zarazom garmoniyi buv oznajomlenij iz chislennimi tvorami nimeckih ta italijskih kompozitoriv a takozh vpershe zrobiv sprobi pisati muziku napisav shist trio dlya dvoh goboyiv ta basa 1695 Metodika Cahau najimovirnishe bula pobudovana na praktichnomu znajomstvi z muzikoyu do togo zh iz duzhe riznimi yiyi zrazkami sho spriyalo viroblennyu u Gendelya vinyatkovogo vidchuttya riznih muzichnih stiliv U rannij biografiyi Gendelya vidomij takozh fakt jogo poyizdki v Berlin de vin nachebto vistupav pered povazhnoyu publikoyu zokrema pered kurfyurstom brandenburzkim Fridrihom III ta mav shalenij uspih Kurfyurst zaproponuvav molodomu muzikantovi prodovzhiti svoye muzichne navchannya v Italiyi ale batko buv proti zokrema cherez svoyu hvorobu vin hotiv bachiti sina bilya sebe v tyazhki chasi Prote yak data sho kolivayetsya vid 1696 do 1703 roku tak i pravdivist Gendelevogo muzikuvannya u Berlini stavlyat pid sumniv 11 grudnya 1697 roku batko Gendelya pomer Teper yunij Georg Fridrih mig sam virishuvati yakij profesijnij shlyah jomu obrati ale z povagi do voli batka vin vse taki pochav navchannya v universiteti dlya otrimannya yuridichnoyi osviti 1702 rik Togo zh roku vin obijnyav posadu organista v svogo vchitelya Cahau Gendelyu na toj chas vipovnilos lishe 17 rokiv sho zobov yazalo Gendelya ne lishe vikonuvati ale j pisati muziku dlya nedilnih bogosluzhin horali psalmi moteti ta kantati Ce bula dobra shkola navchitis pisati shvidko shopravda iz dobroyi sotni kantat napisanih u toj chas Gendel ne zberig zhodnoyi Krim togo Gendel dva razi na tizhden provodiv uroki spivu Togo chasu v Galle takozh nedovgo perebuvav Georg Filip Teleman yakij shvalno vislovlyuyetsya pro Gendelya Ale uzhe cherez rik Gendel pripiniv svoye navchannya v universiteti ta pishov z posadi organista Vin pereyihav do Gamburga 1703 rik i povnistyu prisvyativ sebe muzichnij profesiyi Nimecka Veneciya Togochasnij Gamburg buv vazhlivim muzichnim centrom Tut u 1677 1678 rokah buv pobudovanij pershij u Nimechchini opernij teatr U misti takozh diyalo muzichne tovaristvo Takozh tut zhili j tvorili taki muzikanti yak Rajngard Kajzer batko rechitativu u nimeckij nacionalnij operi ta Jogann Mattezon Mattezon stav odniyeyu iz vazhlivih postatej yak biografiyi Gendelya tak i nimeckoyi muzichnoyi istoriyi v cilomu Vid napisannya muziki do organizaciyi yiyi vikonannya j samogo vikonannya na teatralnij sceni vid muzichnoyi kritiki do teoriyi u vsih cih rechah Mattezon buv duzhe uspishnoyu i vplivovoyu osoboyu svogo chasu zokrema j todi koli navesni 1703 roku 18 richnim hlopcem u Gamburg priyihav Gendel Buduchi lishe na 4 roki starshim Jogann Mattezon dopomig Gendelyu vlitis u muzichne seredovishe mista ta namagavsya zakripiti za soboyu pevnij obraz tvorchogo opikuna Gendelya Z postattyu Mattezona takozh pov yazana cikava podiya z zhittya Gendelya a same poyizdka v Lyubek vlitku 1703 roku shob posluhati gru znamenitogo na toj chas Ditriha Bukstegude organista yakij mav suttyevij vpliv na tvorchist Joganna Sebastyana Baha Pid chas ciyeyi poyizdki obom gostyam yak i Bahu na 2 roki piznishe bulo zaproponovano zamistiti Bukstegude na posadi organista ale lishe za umovi odruzhennya z jogo dochkoyu Nihto z nih troh ne pogodivsya Pam yatnik G F Gendelyu v Galle batkivshini kompozitora Pislya povernennya do Gamburga Gendelya prijnyali drugim skripalem u miskij orkestr krim togo vin chasto vikonuvav partiyu klavesinu v teatralnih vistavah Ale tut z Gendelem vidbulas chergova cikava podiya koli Mattezon na pevnij chas zalishiv Gamburg Gendel virishiv skoristatis shansom vijti na publiku bez poperednoyi konsultaciyi zi svoyim nastavnikom Mattezonom i 12 lyutogo 1704 roku Gendel vikonav bez jogo vidoma Pasioni za Joanom Zvichajno Mattezon buv nezadovolenij i odrazu pochav neshadno kritikuvati Gendelevu muziku Pislya kilkoh konfliktnih situacij sprava dijshla do dueli Prote obstavina sho vryatuvala Gendelya vid zagibeli zmusila kolishnih druziv znovu pomiritis shpaga Mattezona zlamalas vid udaru ob micnij metalevij gudzik na odyazi Gendelya Pislya cogo oboye vzyalis do roboti nad vikonannyam pershoyi operi Gendelya sho bula postavlena z velikim uspihom 8 sichnya 1705 roku Zgodom 25 lyutogo takozh uspishno projshla prem yera drugoyi operi Gendelya Neron Prote Gamburzkij opernij teatr uvijshov u period krizi Jogo direktor Rajngard Kajzer buv zmushenij vtekti iz mista cherez borgi a jogo nastupnik dumav lishe pro legku muziku Zamovivshi Gendelyu operu Florindo i Dafna vin dozvoliv sobi suttyevo redaguvati yiyi Stanovishe Gamburzkoyi operi silno pogirshilosya i na pershij plan vijshlo vidovishe a ne zmist vistav Cherez Italiyu i Gannover do Londona Period mizh 1706 1710 rokami poznachenij v biografiyi Gendelya znajomstvom iz italijskim mistectvom i kulturoyu Kriza v Gamburzi zmusila Gendelya shukati novogo seredovisha j vin obrav Italiyu kudi vin virushiv voseni 1706 roku She v chas postanovki Almiri v Gamburzi Gendel poznajomivsya iz Dzhanom Gastone Medichi yakij she todi zaproponuvav Gendelyu vizit do Florenciyi dlya oznajomlennya z muzikoyu Italiyi Ale Gendel vidmovivsya dlya nimeckih muzikantiv togo chasu italijska muzika zdavalas ne nadto glibokoyu j viraznoyu nimci tyazhili do vlasnogo nacionalnogo stilyu Same tomu notni zrazki yaki pokazav todi Gendelyu Medichi ne spravili na molodogo kompozitora vrazhennya Ale koli v Gamburzi nastala kriza teatru Gendel virishiv skoristatis svoyim znajomstvom i voseni 1706 roku virushiv do Florenciyi Prote tut vin ne zatrimavsya nadovgo ochevidno atmosfera cogo mista ne bula spriyatlivoyu i pidtrimka grafa ne viyavilas nastilki shiroyu Tomu vzhe v sichni 1707 roku Gendel z yavivsya u Rimi de perebuvav do oseni i same v cej chas napisav znamenitij Dixit Dominus Prote pershim publichnim uspihom Gendelya stalo postavlennya jogo pershoyi povnistyu italijskoyi operi Gendelya yake vidbulosya u Florenciyi naprikinci 1707 roku Podalshij shlyah Gendelya cogo periodu ne ye dostemenno vidomim Mozhlivo pislya prem yeri Rodrigo vin buv u Veneciyi mozhlivo ni Natomist vstanovleno sho u 1708 vin znovu perebuvav u Rimi de stavili jogo Rodrigo pislya chogo Gendel zblizivsya iz muzichnoyu elitoyu Italiyi zokrema iz Arkandzhelo Korelli i Alessandro ta Domeniko Skarlatti Dali traven 1708 Gendel poyihav u Neapol de kardinal diplomat i libretist Vinchenco Grimani doviriv kompozitoru napisane nim libreto z propoziciyeyu stvoriti operu Libreto naviyane rimskoyu istoriyeyu rozpovidaye pro intrigi Agripini druzhini imperatora Klavdiya shob posaditi na tron svogo sina Nerona Prem yera drugoyi italijskoyi operi Gendelya Agripini vidbulasya u Veneciyi v teatri San Dzhovanni Grizostomo pid chas Venecijskogo zimovogo karnavalu 26 grudnya 1709 roku otrimavshi triumfalnij prijom G F Gendel Skulptura roboti vstanovlena bilya Muzeyu mistectv v Rube Franciya V Italiyi Gendel takozh poznajomivsya iz predstavnikami znati mista Gannovera kudi vin i pereyihav u 1710 roci za pripushennyami u berezni shob vikonuvati obov yazki kapelmejstera Za chas perebuvannya v Italiyi Gendel mav nagodu pisati ne lishe operi a j kantati napisav 2 oratoriyi Prote j u Gannoveri Gendel ne zatrimavsya Jogo zaprosili do Londona kudi vin pribuv naprikinci oseni 1710 roku Velika Britaniya Pershij vizit Gendelya do Angliyi mav buti timchasovim Vin vse she pracyuvav kapelmejsterom u Gannoveri Prote jomu zamovili novu operu Rinaldo i 24 lyutogo 1711 roku na sceni Korolivskogo teatru v Londoni vidbulas yiyi prem yera Anglijci rado vitali Gendelevu operu napisanu yak italijsku ta dlya italijskoyi teatralnoyi trupi sho yiyi vikonuvala Gendelya takozh poznajomili z korolevoyu Annoyu Prote Gendelyu potribno bulo povernutisya do Gannovera de vin vse she sluzhiv Tut vin napisav kamernu muziku zokrema koncerti dlya goboya sonati dlya flejti i basa ryad vokalnih duetiv dlya princesi Karolini majbutnoyi korolevi Velikoyi Britaniyi Ale v listopadi 1712 roku Gendel znovu poyihav do Londona de u sichni 1713 roku bulo postavleno jogo novu operu Koroleva Anna zrobila jogo oficijnim kompozitorom korolivskogo dvoru popri te sho do Gendelya cim titulom mogli koristuvatis lishe anglijci Vin takozh napisav dlya neyi urochisti horovi tvori Te Deum Jubiate Z cogo chasu Gendel stabilno zhiv u Angliyi popri te sho vin ne otrimav na ce oficijnogo dozvolu vid svogo poperednogo patrona Spochatku vin proviv rik u grafstvi Surrej v budinku bagatogo mecenata i lyubitelya muziki Barna Elmsa Potim protyagom dvoh rokiv zhiv u gostyah u grafa Berlingtona poblizu Londona v cej period vin napisav dvi novi italijski operi za yaki koroleva Ganna podaruvala jomu dovichnu pensiyu v 200 funtiv sterlingiv U 1714 roci nimeckij kurfyurst Georg perebravsya do Angliyi i stav britanskim korolem Dlya jogo dvoru Gendel napisav Muziku na vodi priznachenu dlya vikonannya na svyatah Z 1720 po 1728 rik Gendel obijmav posadu direktora Korolivskoyi akademiyi muziki 13 lyutogo 1726 roku kompozitor otrimav britanske piddanstvo U 1720 h i 1730 h rokah Gendel prodovzhiv pisati bagato oper a pochinayuchi z 1740 h rokiv osnovne misce v jogo tvorchosti zajnyali oratoriyi najvidomisha z nih Mesiya Na rubezhi 1750 h rokiv u kompozitora pogirshivsya zir U travni 1752 roku jomu zrobili operaciyu na ochah prote bezuspishno Hvoroba progresuvala U 1753 roci nastala povna slipota Gendel pomer 14 kvitnya 1759 roku v Londoni Pohovanij u Vestminsterskomu abatstvi Ocinka tvorchostiPoryad iz Jogannom Sebastyanom Bahom Gendelya vvazhayut najbilshim kompozitorom piznogo baroko i rannogo klasicizmu Vin stvoriv novij muzichnij zhanr Anglijsku oratoriyu yaka vidriznyayetsya vid italijskoyi bilsh pidnesenoyu melodikoyu i monumentalnim aranzhuvannyam Mocart vvazhav Gendelya najbilshim majstrom horovogo pisma Gendelevi pripisuyut stvorennya populyarnoyi muziki prinajmni vin keruvav orkestrom prosto neba i ci vistupi mig sluhati kozhen Prikladami populyarnoyi barokovoyi muziki mozhut sluguvati 1717 ta 1749 yaki v svoyemu rodi ne mayut rivnih Muzika Gendelya legka i zarazom mogutnya kipit zhittyam ta energiyeyu Vona takozh mozhe buti duzhe dramatichnoyu napriklad u velikih ariyah yak ot Cara Sposa z operi Rinaldo 1711 Gendel buv takozh majstrom gri na organi Lyubiteli muziki v Nimechchini mriyali pro duel Gendelya z Bahom v organnij vpravnosti Dvichi taku zustrich namagavsya vlashtuvati i sam J S Bah za dopomogoyu sina Vilgelma Fridemana prote muzikanti ne zustrilisya Fragment rukopisu operi Tolomeo Yak i bagato inshih kompozitoriv togo chasu Gendel tvoriv u tak zvanomu galantnomu stili sho buv perehidnim vid baroko do klasicizmu U podibnomu stili tvorili takozh Georg Filipp Teleman i sini Baha todi yak sam Jogann Sebastyan lishavsya prihilnikom chistogo baroko Naprikinci zhittya Gendel poznajomivsya z Kristofom Villibaldom Glyukom yakij dilivsya z kompozitorom planami ideyami reformuvannya opernogo mistectva Prote svoyij prihilnici Syuzan Cibber Gendel skazav sho Glyuk rozumiyetsya v mistectvi kontrapunktu tak samo yak i jogo kuhar Gustav Valc Gendel zazhiv velikoyi prizhittyevoyi slavi v usij Yevropi Britanci vvazhayut Gendelya gordistyu svoyeyi naciyi poruch iz Genri Persellom Tvorcha spadshinaGendel napisav blizko 42 oper 25 oratorij ponad 120 kantat bezlich cerkovnih horaliv organnih koncertiv a takozh nizku tvoriv rozvazhalnogo harakteru Nizhche podano perelik najvazhlivishih tvoriv Operi Almira Gamburg 1705 Florindo 1708 Rodrigo 1707 Agripina Veneciya 1709 1710 Rinaldo London 1711 Virnij pastuh London 1712 Tesej 1713 Amadis Gelskij 1715 Acis i Galateya 1718 Radamisto 1720 Mucij Sevola 1721 Floridante 1721 Otton korol Germaniyi London 1723 Flavij 1723 Yulij Cezar London 1724 Tamerlan 1724 Rodelinda London 1725 Scipion 1726 Oleksandr 1726 Admet 1727 Richard Pershij 1727 Shiruye 1728 Ptolemej 1728 Lotario 1729 Partenopa 1730 Por car indijskij 1731 Ecij 1732 Sozarm 1732 Roland 1733 Ariadna na Kriti 1734 Orest 1734 Ariodant London 1735 ital Alcina London 1735 Atalanta 1736 Arminij 1737 Yustinij 1737 Berenika 1737 Oleksandr Sever 1738 Faramond 1738 Kserks London 1738 Zevs na Argosi 1739 Gimenej 1740 it 1741 Semela 1744 Oratoriyi Voskresinnya Rim 1708 Oleksandr Pershij London 1736 Saul London 1739 Izrayil u Yegipti Israel in Egypt London 1739 Mesiya Messiah 1741 pershe vikonannya Dublin 1742 Samson London 1743 Yuda Makkavej London 1747 Yivtah London 1751 Valtasar London 1745 Gerkules London 1745 Teodora London 1750 Muzika dlya orkestru Muzika na vodi 1717 6 velikih koncertiv Op 3 1734 Muzika dlya korolivskih feyerverkiv 1749 Inshi tvori Dixit Dominus 1707 Utrecht Te Deum 1714 Serenada Acis and Galatea 1721 Zadok the Priest 1727 Dettingen Te Deum 1743 Muzichni prikladiVshanuvannya pam yatiU ridnomu misti Gendelya Galle vstanovlenij na Rinkovij ploshi ye v yakomu vin narodivsya z 1922 roku provoditsya shorichnij Jogo imenem nazvano tut torgovij pasazh bagatoyarusna parkovka i navit dityachij sadok Na chest Gendelya bulo nazvano asteroyid golovnogo poyasu vidkritij 27 zhovtnya 1973 roku 3826 Gendel Primitkihttp geboren am person Georg Friedrich Haendel Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 Cudworth C Encyclopaedia Britannica d Track Q5375741 SNAC 2010 d Track Q29861311 Oxford Dictionary of National Biography C Matthew Oxford OUP 2004 d Track Q17565097d Track Q5145336d Track Q34217d Track Q217595 Pas L v Genealogics org 2003 d Track Q19847329d Track Q19847326 Romen Rollan Gendel M Muzyka 1984 ros T Livanova Istoriya zapadnoevropejskoj muzyki do 1789 goda M Muzyka 1982 ros Gustav Valc opernij spivak bas sho spivpracyuvav z Gendelem Handel Werke Verzeichnis Catalogue HWV 11 lyutogo 2015 u Wayback Machine na sajti The Halle Handel Tdition Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 LiteraturaJohn Mainwaring 1 R and J Dodsley 1760 208 s z dzherela 31 grudnya 2014 Gruber R I Gendel Zhizn i tvorchestvo L Izd vo nauch issled in ta iskusstvoznaniya 1935 125 s V D Konen Gendel G F Muzykalnaya enciklopediya M Sovetskaya enciklopediya gl red Yu V Keldysh 1973 T 1 S 951 957 1070 s Matthew Boyden Nick Kimberley George Frideric Handel 2 Rough Guides 2002 S 55 70 735 s ISBN 9781858287492 z dzherela 31 grudnya 2014 Donald Burrows 3 Cambridge University Press 1997 349 s ISBN 9780521456135 z dzherela 31 grudnya 2014 Donald Burrows 4 Cambridge University Press 1991 127 s ISBN 9780521376204 z dzherela 31 grudnya 2014 Mrs Bray Anna Eliza 5 Ward 1857 97 s z dzherela 31 grudnya 2014 Ellen T Harris 6 Harvard University Press 2004 430 s ISBN 9780674015982 z dzherela 31 grudnya 2014 Winton Dean 7 Boydell Press 2006 565 s ISBN 1843832682 z dzherela 6 chervnya 2016 Fedoseev I S Opery Gendelya i Korolevskaya akademiya muzyki v Londone 1720 1728 Issledovanie Sudarynya 1996 160 s ISBN 5 88718 003 X Rollan R Gendel M Muzyka 1984 256 s Mariya Pustovit Sam ti Gendel 2020 Melosvit 192 s ISBN 978 966 96687 7 6PosilannyaGeorg Fridrih Gendel u sestrinskih VikiproyektahCitati u Vikicitatah Temi u Vikidzherelah Georg Fridrih Gendel u Vikishovishi Georg Fridrih Gendel 1685 1759 4 listopada 2014 u Wayback Machine na sajti Muzichna abetka na sajti naukovoyi biblioteki Nacionalnogo universitetu Ostrozka akademiya Sajt prisvyachenij Gendelyu 2 veresnya 2007 u Wayback Machine ital Partituri Gendelya onlajn 22 serpnya 2007 u Wayback Machine na sajti IMSLP Petrucci Music Library Georg Fridrih Gendel 15 serpnya 2007 u Wayback Machine biografiya kompozitora na people ru ros vibrani tvori u formati mp3 N Zejfas ros R Rollan Gerakl 13 serpnya 2020 u Wayback Machine ukr R Rollan Notatka pro Gendelivske tovaristvo 13 serpnya 2020 u Wayback Machine ukr R Rollan Oda Svyatij Ceciliyi 13 serpnya 2020 u Wayback Machine ukr R Rollan Portret Gendelya ukr R Rollan Saul 23 zhovtnya 2020 u Wayback Machine ukr R Rollan Svyatkuvannya Oleksandra 23 zhovtnya 2020 u Wayback Machine ukr R Rollan Yuda Makkavej 23 zhovtnya 2020 u Wayback Machine ukr Sht Cvajg Voskresinnya Georga Fridriha Gendelya 21 serpnya 1741 roku 1 bereznya 2021 u Wayback Machine ukr G F Gendel Vernis moya kohana Ariya z operi Otton audio ukr G F Gendel De ti ye Ariya z operi Otton audio ukr