Боле́хів — місто в Україні, в Івано-Франківській області. Територія міста становить 3669 га. Розташоване в передгір'ях Українських Карпат (масив Сколівські Бескиди), на річці Сукіль (басейн Дністра), на шляху Львів — Чернівці. Залізнична станція. Орган місцевого самоврядування — Болехівська міська громада, в складі Калуського району.
Болехів | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Область | Івано-Франківська область | ||||||||
Район | Калуський район | ||||||||
Код КОАТУУ: | 2610200000 | ||||||||
Засноване | — | ||||||||
Перша згадка | 1371 | ||||||||
Магдебурзьке право | 1603 | ||||||||
Статус міста | з 1940 року | ||||||||
Населення | ▼ 10 195 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 36.69 км² | ||||||||
Густота населення | 293 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 77200—77204 | ||||||||
Телефонний код | +380-3437 | ||||||||
Координати | 49°04′01″ пн. ш. 23°51′05″ сх. д. / 49.06694° пн. ш. 23.85139° сх. д.Координати: 49°04′01″ пн. ш. 23°51′05″ сх. д. / 49.06694° пн. ш. 23.85139° сх. д. | ||||||||
Водойма | річки Сукіль, Свіча | ||||||||
Назва мешканців | болехів'я́нин болехів'я́нка болехів'я́ни | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Болехів | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- залізницею | 80 км | ||||||||
- автошляхами | 76 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 77200, Івано-Франківська обл., м. Болехів, пл. Івана Франка, 12 | ||||||||
Вебсторінка | https://bolekhiv-rada.gov.ua/ | ||||||||
|
Населення
Чисельність
Національний склад
Розподіл населення за національністю за даними перепису 2001 року:
Національність | Відсоток |
---|---|
українці | 98,52% |
росіяни | 0,87% |
поляки | 0,39% |
інші/не вказали | 0,22% |
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Чисельність, осіб | Відсоток |
---|---|---|
Українська | 10 429 | 98,48% |
Російська | 125 | 1,18% |
Польська | 14 | 0,13% |
Білоруська | 5 | 0,05% |
Румунська | 3 | 0,03% |
Угорська | 1 | 0,01% |
Вірменська | 1 | 0,01% |
Грецька | 1 | 0,01% |
Болгарська | 1 | 0,01% |
Інші/Не вказали | 10 | 0,09% |
Разом | 10 590 | 100% |
Географія
На північно-східній околиці річка Березниця впадає у Сукіль.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUxTDBKdmJHVnJhR2wyWDNObFlXd3VhbkJuTHpFMU1IQjRMVUp2YkdWcmFHbDJYM05sWVd3dWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxqTDBKdmJHVmphRzkzWDJOcGRIbGZZMjloWDFoV1NVa3VjRzVuTHpFMU1IQjRMVUp2YkdWamFHOTNYMk5wZEhsZlkyOWhYMWhXU1VrdWNHNW4ucG5n.png)
Перша письмова згадка про «болехівські» землі належить до 1371 р. У податковому реєстрі 1515 року в Болехові з присілками Підгірче і Чишів документуються 3 попи (отже, уже тоді було 3 церкви), два млини і 30 ланів (близько 450 га) оброблюваної землі. У документах XV ст. згадується як Болехів Волоський.
1546 р. в Болехові, на Старій Бані, спорудили перше підприємство — солеварню. 1603 р. місту було надано магдебурзьке право. У XVI—XVII столітті Болехів кілька разів грабували і руйнували кримські татари. Населення Болехова брало активну участь у Національно-визвольній війні 1648—54 рр. і в опришківському русі XVIII століття.
Після Першого поділу Речі Посполитої у 1772 р. місто увійшло до складу Австрії.
1 січня 1875 року стала до ладу станція Болехів Залізниці Ерцгерцога Альбрехта.
1890 р. половину населення міста складали євреї.
Під час Першої світової війни в районі Болехова відбувались запеклі бої. Так 31 травня 1915 року, прорвавши австрійські загони 130 бригади, російські війська оточили І курінь УСС біля Болехова. Вихід з оточення був тяжким. Крім убитих і поранених, багато стрільців потрапило в полон, серед них чотар А. Артимович, сотник Осип Букшований, хорунжа Олена Степанівна, хорунжий В. Свідерський, чотар Д. Кравс та інші. Під прицільним вогнем артилерії ще до початку наступу опинились і позиції в чистому полі під Гузіївом сотень II куреня. Але під час атаки стрільці цього куреня спинили наступ російських військ на залізничному шляху поблизу Болехова. Цьому допомогла і новоприбула з Коша сотня під проводом чотаря Івана Цяпки. До речі, під час війни І. Цяпка став улюбленцем стрільців за веселу вдачу, спокій, розсудливість, гумор. Саме йому пізніше була присвячена стрілецька пісня «Бо війна війною». В боях під Болеховом УСС зазнали великих втрат: 15 вбито, 50 поранено, 150 потрапило в полон. Спроба перехопити ініціативу не привела до суттєвих змін, і вздовж загального фронту почався відступ російських військ. За місто боролася сотня Дмитра Вітовського та О. Букшованого. Серед хоробрих стрільців, у цьому бою себе виявив Григорій Трух, який був командиром чоти у сотні Дмитра Вітовського, провідником розвідувальних стеж у Карпатах. Поранений під Болеховом 30 травня 1915 року, неподалік залізничної платформи потрапив у полон.
1919 р. Болехів окупований військами Польщі. 1929 р. у склад міста включені гміни Болехів Руський, Вавилон Новий, Соломонова Гірка і Волоське Село.
1939 року в місті проживало 11700 мешканців (4700 українців-грекокатоликів, 1000 українців-латинників, 1400 поляків, 3900 євреїв і 700 німців та інших національностей).
1939 р. в результаті анексії Радянським Союзом західноукраїнських земель Болехів приєднаний до Української РСР.
Місто стало відомим на Заході завдяки книзі американського письменника Даніеля Мендельсона «Загублені: Пошук шести із шести мільйонів» (англ. The Lost: A Search for Six of Six Million, ), яка розповідає про долю єврейської громади міста. До Другої світової війни близько половини мешканців міста були єврейського походження. Під час Голокосту з 3000 євреїв вижило лише 48.
1944 р. Болехів став центром однойменного району, який ліквідовано в 1964 р., а Болехів приєднано до Долинського району. До Болехова приєднане село Довжка (тепер — південна частина міста, з'єднана вулицею Довжанською). З 1993 р. місту надано статус міста обласного підпорядкування.
Сьогодення
У Болехові працюють: ВАТ «Будматеріали», ТОВ «Елрун», Об'єднання промислових підприємств, Споживче товариство, житлово-комунальне підприємство, державне лісове господарство. Освіту в місті надають: дві середні школи, лісогосподарський ліцей-технікум, художня школа, музична школа, міжшкільний навчально-виробничий комбінат, два дошкільні заклади. В місті працюють Будинок культури, бібліотеки, клуби. З жовтня 1994 р. в місті виходить міська газета «Ратуша». Болехівський протопресвітеріат УГКЦ охоплює 21 парафію.
Економіка
Ряд підприємців у місті займаються меблевим бізнесом, пошиттям шкіряних виробів тощо.
Культура
Головний заклад культури Болехова Народний дім. Саме тут відбуваються численні культурні заходи, святкування й відзначення державних і місцевих дат, святкових подій, державних свят тощо; тут же діють аматорські колективи художньої самодіяльності.
У Болехові діє міський Музей історії.
Функцію естетичного виховання й підтримання художньо обдарованих дітей виконує Болехівська дитяча школа мистецтв.
Осередками інтелектуального і культурного спілкування в місті є бібліотеки, що входять до Болехівської центральної бібліотечної системи.
ВІА «Чорний Орач» 1960ті роки
Пам'ятки і пам'ятники
- храми Святої Параскеви, Святої Анни, Жон Мироносиць,
- римо-католицький костел Вознесіння Матері Божої,
- (середини 19 ст.),
- Болехівська ратуша (1863),
- Болехівська синагога,
- житлові будинки кінця 19 ст. на вул. Коновальця,
- монумент Іванові Франку,
- пам'ятник Михайлові Гаврилку,
- Хрест Героям ОУН-УПА,
- навчальні корпуси технікуму (колись приміщення суду та лісової школи).
- заповідне урочище В'язина Болехівська.
На Волоському цвинтарі міста споруджено пам'ятники на братській могилі загиблим у II світовій війні; на могилі Н. Кобринської, встановлено меморіальну дошку на будинку, у якому жила письменниця і бували І. Франко, О. Кобилянська, М. Павлик.
Відомі люди
Народились
Уродженцями міста і/або населених пунктів Болехівської міськради були:
- Михайло Басараб — український футболіст
- Бер (Біркенталь) з Болехова — підприємець, автор спогадів
- Роман Василишин — український лікар
- Теофіл Горникевич (1891—1969) — церковний діяч УГКЦ
- Мирослав Герцик (нар. 1935) — провідний український тренер з веслування, організатор фізкультурно-спортивного руху, почесний ректор Львівського державного університету фізичної культури, член-кореспондент Української Академії наук, відмінник освіти України
- Лідія Дубіс (нар. 29 червня 1967) — український геоморфолог, ландшафтознавець, кандидат географічних наук, старший науковий співробітник, доцент Львівського національного університету імені Івана Франка
- Доктор Роман Залозецький — вчений, педагог, посол Галицького сейму
- Іванишин Ярослав — «Скрегулець» (1924—1948) — чотовий у сотень «Журавлі» й «Рисі», у травні 1946 р. — сотенний; хорунжий УПА. Народився в м. Болехів. Закінчив Болехівську народну школу. Вступив до Стрийської гімназії, але через нестатки залишив навчання. Працював у кооперативному магазині в м. Болехові. В 1943 р. пішов до 14-ї панцергренадерської дивізії військ СС «Галичина». На Великодні свята 1944 р. приїхав до дому у відпустку і в дивізію вже не повернувся. Загинув у бою із військами НКВД між сс. Вербівка і Рівня Перегінського району Станіславської області.
- Юрій Мушак (1904—1973) — перекладач, педагог, літературознавець.
- Ріхард Мюллер (1867—1950) — австро-угорський, австрійський і німецький офіцер, генерал артилерії запасу вермахту. Кавалер Лицарського хреста Військового ордена Марії Терезії.
- Петри-Пшибильська Яніна (1898—1960) — художник-графік, сценограф, скульптор.
- Ярослав Сабан — доктор сількогосподарських наук, професор.
- Юрій Проненко (1947 - 2015) - поет і прозаїк, художник, вчитель історії і філософії, майстер спорту з боксу і спортивного скелелазення
Пов'язані з містом
- Петро-Богдан Гарасимів — сотник УСС та УГА, лікар.
- Наталія Кобринська (1855—1920) — українська письменниця і громадська діячка, організатор жіночого руху на Прикарпатті. Спільні справи єднали Н. Кобринську з Ольгою Кобилянською, яка часто відвідувала Болехів у 1920-х роках.
- У Болехові в 1884—1888 рр. бував Іван Франко. Він також перебував у с. Лолин, де написав ряд оповідань, а згодом на основі місцевого матеріалу створив драму «Украдене щастя».
- У місті жив та похований видатний діяч українського національно-визвольного руху, член Гельсінської спілки Ярослав Лесів.
- З 1919 року у Болехові мешкав Фелікс Сельський
- Омелян Савицький, професор, автор першого українського підручника з математики
- скульптор В. Черешнівський
- майстер скрипок Зеновій Петеш
- майстер-годинникар В. Василевський
- краєзнавець, засновник музею міста Р. Скворій
Об'їзна дорога
Досить довго мешканців міста Болехова та навколишніх сіл турбує відсутність об’їзної дороги. Через місто пролягає частина автошляху національного значення Н10 Стрий – Мамалига. Спорудження об’їзду Болехова розпочали ще 1989 року за проектами капітального ремонту автодоріг місцевого значення. Відтоді на цій ділянці шляху влаштоване земляне полотно дороги і три штучні споруди — два шляхопроводи та залізобетонний міст через річку Сукіль, які станом на 2021 рік вже потребують ремонту.
У 2021 році, щоб розвантажити центр Болехова від автомобілів, було почато проєктування об'їзної дороги. Оновлено проєктно-кошторисну документацію, яка застаріла. Будівництво об'їзної має покращити екологію міста, розвантажити центр та зменшити кількість дорожньо-транспортних пригод і нещасних випадків на дорозі в місті.
Див. також
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2022 року (PDF)
- Національний склад міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- Рідна мова населення міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- Zródla dziejowe. T. XVIII. Polska XVI wieku pod względem geograficzno-statystycznym. Cz. I. Ziemie ruskie. Ruś Czerwona. Warszawa: Sklad główny u Gerberta i Wolfa, 1902, s. 167.
- Description of the town in Jewish Encyclopedia.com [ 18 грудня 2010 у Wayback Machine.](англ.)
- . Архів оригіналу за 12 жовтня 2016. Процитовано 16 вересня 2016.
- Кубійович В. Етнічні групи південнозахідної України (Галичини) на 1.1.1939. — Вісбаден, 1983. — С. 20.
- Dołżka // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1881. — Т. II. — S. 110. (пол.)
- . Архів оригіналу за 16 жовтня 2021. Процитовано 16 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2018. Процитовано 27 вересня 2018.
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2018. Процитовано 27 вересня 2018.
- У Болехові до дня Героїв відремонтують Хрест Героям ОУН-УПА
- Bałaban M. Ber z Bolechowa (Birkenthal) (1723—1805) // Polski Słownik Biograficzny. — Kraków, 1935. — T. I/1, zeszyt 1. — S. 444—445. (пол.)
- Чорновол І. 199 депутатів Галицького Сейму // Серія «Львівська сотня». — Львів : «Тріада плюс», 2010. — 228 с.; іл. — С. 133.
- Степан Лесів, Петро Ганцюк. Курінь УПА «Промінь»: історія формування та бойовий шлях відділів. — Історичний клуб «Магура», 2016. — с. 68-69.
- Об’їзній Болехова — бути!.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Болехівська дорога: центральна розбита, об’їзна незбудована.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url ()
Джерела
- Болехів [ 8 травня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ, Коорд. бюро Енцикл. Сучас. України НАН України. — К. : Поліграфкнига, 2001. — Т. 1 : А. — 823 с. — .
- Вербиленко Г. А. Болехів [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 332. — .
- ІМіС УРСР. Івано-Франківська область. — К., 1969.
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Сміжак А. Прикарпаття в період Першої світової війни (1914—1918 рр.)
- Bolechów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1880. — Т. I. — S. 297. (пол.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Болехів |
- ВР України[недоступне посилання з червня 2019]
- Костянтин Буркут Архітектурна прогулянка по Болехову // Світогляд: Науково-популярний журнал. — 2023. — № 3. — С. 76—78. — ISSN 1819-7329.
- Замки та храмі України — Болехів [ 30 квітня 2012 у Wayback Machine.]
- Bolekhov, Ukraine [ 30 листопада 2010 у Wayback Machine.] (англ.)
- (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Bolehiv znachennya Bole hiv misto v Ukrayini v Ivano Frankivskij oblasti Teritoriya mista stanovit 3669 ga Roztashovane v peredgir yah Ukrayinskih Karpat masiv Skolivski Beskidi na richci Sukil basejn Dnistra na shlyahu Lviv Chernivci Zaliznichna stanciya Organ miscevogo samovryaduvannya Bolehivska miska gromada v skladi Kaluskogo rajonu BolehivGerb Bolehova Prapor BolehovaBolehivska ratusha 2011 r Osnovni daniKrayina UkrayinaOblast Ivano Frankivska oblastRajon Kaluskij rajonKod KOATUU 2610200000Zasnovane Persha zgadka 1371Magdeburzke pravo 1603Status mista z 1940 rokuNaselennya 10 195 01 01 2022 Plosha 36 69 km Gustota naselennya 293 osib km Poshtovi indeksi 77200 77204Telefonnij kod 380 3437Koordinati 49 04 01 pn sh 23 51 05 sh d 49 06694 pn sh 23 85139 sh d 49 06694 23 85139 Koordinati 49 04 01 pn sh 23 51 05 sh d 49 06694 pn sh 23 85139 sh d 49 06694 23 85139Vodojma richki Sukil SvichaNazva meshkanciv bolehiv ya nin bolehiv ya nka bolehiv ya niVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya BolehivDo obl resp centru zalizniceyu 80 km avtoshlyahami 76 kmMiska vladaAdresa 77200 Ivano Frankivska obl m Bolehiv pl Ivana Franka 12Vebstorinka https bolekhiv rada gov ua Bolehiv u Vikishovishi KartaBolehivBolehivNaselennyaChiselnist 1959 8 4 tis meshkanciv 2001 11 3 tis meshkanciv Nacionalnij sklad Rozpodil naselennya za nacionalnistyu za danimi perepisu 2001 roku Nacionalnist Vidsotokukrayinci 98 52 rosiyani 0 87 polyaki 0 39 inshi ne vkazali 0 22 Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Chiselnist osib VidsotokUkrayinska 10 429 98 48 Rosijska 125 1 18 Polska 14 0 13 Biloruska 5 0 05 Rumunska 3 0 03 Ugorska 1 0 01 Virmenska 1 0 01 Grecka 1 0 01 Bolgarska 1 0 01 Inshi Ne vkazali 10 0 09 Razom 10 590 100 GeografiyaNa pivnichno shidnij okolici richka Bereznicya vpadaye u Sukil IstoriyaPechatka mista XVII stolittyaGerb XVII stolittya Persha pismova zgadka pro bolehivski zemli nalezhit do 1371 r U podatkovomu reyestri 1515 roku v Bolehovi z prisilkami Pidgirche i Chishiv dokumentuyutsya 3 popi otzhe uzhe todi bulo 3 cerkvi dva mlini i 30 laniv blizko 450 ga obroblyuvanoyi zemli U dokumentah XV st zgaduyetsya yak Bolehiv Voloskij 1546 r v Bolehovi na Starij Bani sporudili pershe pidpriyemstvo solevarnyu 1603 r mistu bulo nadano magdeburzke pravo U XVI XVII stolitti Bolehiv kilka raziv grabuvali i rujnuvali krimski tatari Naselennya Bolehova bralo aktivnu uchast u Nacionalno vizvolnij vijni 1648 54 rr i v oprishkivskomu rusi XVIII stolittya Pislya Pershogo podilu Rechi Pospolitoyi u 1772 r misto uvijshlo do skladu Avstriyi 1 sichnya 1875 roku stala do ladu stanciya Bolehiv Zaliznici Ercgercoga Albrehta 1890 r polovinu naselennya mista skladali yevreyi Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni v rajoni Bolehova vidbuvalis zapekli boyi Tak 31 travnya 1915 roku prorvavshi avstrijski zagoni 130 brigadi rosijski vijska otochili I kurin USS bilya Bolehova Vihid z otochennya buv tyazhkim Krim ubitih i poranenih bagato strilciv potrapilo v polon sered nih chotar A Artimovich sotnik Osip Bukshovanij horunzha Olena Stepanivna horunzhij V Sviderskij chotar D Kravs ta inshi Pid pricilnim vognem artileriyi she do pochatku nastupu opinilis i poziciyi v chistomu poli pid Guziyivom soten II kurenya Ale pid chas ataki strilci cogo kurenya spinili nastup rosijskih vijsk na zaliznichnomu shlyahu poblizu Bolehova Comu dopomogla i novopribula z Kosha sotnya pid provodom chotarya Ivana Cyapki Do rechi pid chas vijni I Cyapka stav ulyublencem strilciv za veselu vdachu spokij rozsudlivist gumor Same jomu piznishe bula prisvyachena strilecka pisnya Bo vijna vijnoyu V boyah pid Bolehovom USS zaznali velikih vtrat 15 vbito 50 poraneno 150 potrapilo v polon Sproba perehopiti iniciativu ne privela do suttyevih zmin i vzdovzh zagalnogo frontu pochavsya vidstup rosijskih vijsk Za misto borolasya sotnya Dmitra Vitovskogo ta O Bukshovanogo Sered horobrih strilciv u comu boyu sebe viyaviv Grigorij Truh yakij buv komandirom choti u sotni Dmitra Vitovskogo providnikom rozviduvalnih stezh u Karpatah Poranenij pid Bolehovom 30 travnya 1915 roku nepodalik zaliznichnoyi platformi potrapiv u polon 1919 r Bolehiv okupovanij vijskami Polshi 1929 r u sklad mista vklyucheni gmini Bolehiv Ruskij Vavilon Novij Solomonova Girka i Voloske Selo 1939 roku v misti prozhivalo 11700 meshkanciv 4700 ukrayinciv grekokatolikiv 1000 ukrayinciv latinnikiv 1400 polyakiv 3900 yevreyiv i 700 nimciv ta inshih nacionalnostej 1939 r v rezultati aneksiyi Radyanskim Soyuzom zahidnoukrayinskih zemel Bolehiv priyednanij do Ukrayinskoyi RSR Misto stalo vidomim na Zahodi zavdyaki knizi amerikanskogo pismennika Danielya Mendelsona Zagubleni Poshuk shesti iz shesti miljoniv angl The Lost A Search for Six of Six Million ISBN 978 0 06 054297 9 yaka rozpovidaye pro dolyu yevrejskoyi gromadi mista Do Drugoyi svitovoyi vijni blizko polovini meshkanciv mista buli yevrejskogo pohodzhennya Pid chas Golokostu z 3000 yevreyiv vizhilo lishe 48 1944 r Bolehiv stav centrom odnojmennogo rajonu yakij likvidovano v 1964 r a Bolehiv priyednano do Dolinskogo rajonu Do Bolehova priyednane selo Dovzhka teper pivdenna chastina mista z yednana vuliceyu Dovzhanskoyu Z 1993 r mistu nadano status mista oblasnogo pidporyadkuvannya SogodennyaU Bolehovi pracyuyut VAT Budmateriali TOV Elrun Ob yednannya promislovih pidpriyemstv Spozhivche tovaristvo zhitlovo komunalne pidpriyemstvo derzhavne lisove gospodarstvo Osvitu v misti nadayut dvi seredni shkoli lisogospodarskij licej tehnikum hudozhnya shkola muzichna shkola mizhshkilnij navchalno virobnichij kombinat dva doshkilni zakladi V misti pracyuyut Budinok kulturi biblioteki klubi Z zhovtnya 1994 r v misti vihodit miska gazeta Ratusha Bolehivskij protopresviteriat UGKC ohoplyuye 21 parafiyu EkonomikaRyad pidpriyemciv u misti zajmayutsya meblevim biznesom poshittyam shkiryanih virobiv tosho KulturaGolovnij zaklad kulturi Bolehova Narodnij dim Same tut vidbuvayutsya chislenni kulturni zahodi svyatkuvannya j vidznachennya derzhavnih i miscevih dat svyatkovih podij derzhavnih svyat tosho tut zhe diyut amatorski kolektivi hudozhnoyi samodiyalnosti U Bolehovi diye miskij Muzej istoriyi Funkciyu estetichnogo vihovannya j pidtrimannya hudozhno obdarovanih ditej vikonuye Bolehivska dityacha shkola mistectv Oseredkami intelektualnogo i kulturnogo spilkuvannya v misti ye biblioteki sho vhodyat do Bolehivskoyi centralnoyi bibliotechnoyi sistemi VIA Chornij Orach 1960ti rokiPam yatki i pam yatnikiMogila N Kobrinskoyi 1920 r hrami Svyatoyi Paraskevi Svyatoyi Anni Zhon Mironosic rimo katolickij kostel Voznesinnya Materi Bozhoyi seredini 19 st Bolehivska ratusha 1863 Bolehivska sinagoga zhitlovi budinki kincya 19 st na vul Konovalcya monument Ivanovi Franku pam yatnik Mihajlovi Gavrilku Hrest Geroyam OUN UPA navchalni korpusi tehnikumu kolis primishennya sudu ta lisovoyi shkoli zapovidne urochishe V yazina Bolehivska Na Voloskomu cvintari mista sporudzheno pam yatniki na bratskij mogili zagiblim u II svitovij vijni na mogili N Kobrinskoyi vstanovleno memorialnu doshku na budinku u yakomu zhila pismennicya i buvali I Franko O Kobilyanska M Pavlik Vidomi lyudiNarodilis Urodzhencyami mista i abo naselenih punktiv Bolehivskoyi miskradi buli Mihajlo Basarab ukrayinskij futbolist Ber Birkental z Bolehova pidpriyemec avtor spogadiv Roman Vasilishin ukrayinskij likar Teofil Gornikevich 1891 1969 cerkovnij diyach UGKC Miroslav Gercik nar 1935 providnij ukrayinskij trener z vesluvannya organizator fizkulturno sportivnogo ruhu pochesnij rektor Lvivskogo derzhavnogo universitetu fizichnoyi kulturi chlen korespondent Ukrayinskoyi Akademiyi nauk vidminnik osviti Ukrayini Lidiya Dubis nar 29 chervnya 1967 ukrayinskij geomorfolog landshaftoznavec kandidat geografichnih nauk starshij naukovij spivrobitnik docent Lvivskogo nacionalnogo universitetu imeni Ivana Franka Doktor Roman Zalozeckij vchenij pedagog posol Galickogo sejmu Ivanishin Yaroslav Skregulec 1924 1948 chotovij u soten Zhuravli j Risi u travni 1946 r sotennij horunzhij UPA Narodivsya v m Bolehiv Zakinchiv Bolehivsku narodnu shkolu Vstupiv do Strijskoyi gimnaziyi ale cherez nestatki zalishiv navchannya Pracyuvav u kooperativnomu magazini v m Bolehovi V 1943 r pishov do 14 yi pancergrenaderskoyi diviziyi vijsk SS Galichina Na Velikodni svyata 1944 r priyihav do domu u vidpustku i v diviziyu vzhe ne povernuvsya Zaginuv u boyu iz vijskami NKVD mizh ss Verbivka i Rivnya Pereginskogo rajonu Stanislavskoyi oblasti Yurij Mushak 1904 1973 perekladach pedagog literaturoznavec Rihard Myuller 1867 1950 avstro ugorskij avstrijskij i nimeckij oficer general artileriyi zapasu vermahtu Kavaler Licarskogo hresta Vijskovogo ordena Mariyi Tereziyi Petri Pshibilska Yanina 1898 1960 hudozhnik grafik scenograf skulptor Yaroslav Saban doktor silkogospodarskih nauk profesor Yurij Pronenko 1947 2015 poet i prozayik hudozhnik vchitel istoriyi i filosofiyi majster sportu z boksu i sportivnogo skelelazennyaPov yazani z mistom Petro Bogdan Garasimiv sotnik USS ta UGA likar Nataliya Kobrinska 1855 1920 ukrayinska pismennicya i gromadska diyachka organizator zhinochogo ruhu na Prikarpatti Spilni spravi yednali N Kobrinsku z Olgoyu Kobilyanskoyu yaka chasto vidviduvala Bolehiv u 1920 h rokah U Bolehovi v 1884 1888 rr buvav Ivan Franko Vin takozh perebuvav u s Lolin de napisav ryad opovidan a zgodom na osnovi miscevogo materialu stvoriv dramu Ukradene shastya U misti zhiv ta pohovanij vidatnij diyach ukrayinskogo nacionalno vizvolnogo ruhu chlen Gelsinskoyi spilki Yaroslav Lesiv Z 1919 roku u Bolehovi meshkav Feliks Selskij Omelyan Savickij profesor avtor pershogo ukrayinskogo pidruchnika z matematiki skulptor V Chereshnivskij majster skripok Zenovij Petesh majster godinnikar V Vasilevskij krayeznavec zasnovnik muzeyu mista R SkvorijOb yizna dorogaDosit dovgo meshkanciv mista Bolehova ta navkolishnih sil turbuye vidsutnist ob yiznoyi dorogi Cherez misto prolyagaye chastina avtoshlyahu nacionalnogo znachennya N10 Strij Mamaliga Sporudzhennya ob yizdu Bolehova rozpochali she 1989 roku za proektami kapitalnogo remontu avtodorig miscevogo znachennya Vidtodi na cij dilyanci shlyahu vlashtovane zemlyane polotno dorogi i tri shtuchni sporudi dva shlyahoprovodi ta zalizobetonnij mist cherez richku Sukil yaki stanom na 2021 rik vzhe potrebuyut remontu U 2021 roci shob rozvantazhiti centr Bolehova vid avtomobiliv bulo pochato proyektuvannya ob yiznoyi dorogi Onovleno proyektno koshtorisnu dokumentaciyu yaka zastarila Budivnictvo ob yiznoyi maye pokrashiti ekologiyu mista rozvantazhiti centr ta zmenshiti kilkist dorozhno transportnih prigod i neshasnih vipadkiv na dorozi v misti Div takozhBojkivshinaPrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 roku PDF Nacionalnij sklad mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Ridna mova naselennya mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Zrodla dziejowe T XVIII Polska XVI wieku pod wzgledem geograficzno statystycznym Cz I Ziemie ruskie Rus Czerwona Warszawa Sklad glowny u Gerberta i Wolfa 1902 s 167 Description of the town in Jewish Encyclopedia com 18 grudnya 2010 u Wayback Machine angl Arhiv originalu za 12 zhovtnya 2016 Procitovano 16 veresnya 2016 Kubijovich V Etnichni grupi pivdennozahidnoyi Ukrayini Galichini na 1 1 1939 Visbaden 1983 S 20 Dolzka Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1881 T II S 110 pol Arhiv originalu za 16 zhovtnya 2021 Procitovano 16 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 veresnya 2018 Procitovano 27 veresnya 2018 Arhiv originalu za 27 veresnya 2018 Procitovano 27 veresnya 2018 U Bolehovi do dnya Geroyiv vidremontuyut Hrest Geroyam OUN UPA Balaban M Ber z Bolechowa Birkenthal 1723 1805 Polski Slownik Biograficzny Krakow 1935 T I 1 zeszyt 1 S 444 445 pol Chornovol I 199 deputativ Galickogo Sejmu Seriya Lvivska sotnya Lviv Triada plyus 2010 228 s il S 133 Stepan Lesiv Petro Gancyuk Kurin UPA Promin istoriya formuvannya ta bojovij shlyah viddiliv Istorichnij klub Magura 2016 s 68 69 Ob yiznij Bolehova buti a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Bolehivska doroga centralna rozbita ob yizna nezbudovana a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya DzherelaBolehiv 8 travnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh Koord byuro Encikl Suchas Ukrayini NAN Ukrayini K Poligrafkniga 2001 T 1 A 823 s ISBN 966 02 2075 8 Verbilenko G A Bolehiv 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 332 ISBN 966 00 0734 5 IMiS URSR Ivano Frankivska oblast K 1969 Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Smizhak A Prikarpattya v period Pershoyi svitovoyi vijni 1914 1918 rr Bolechow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1880 T I S 297 pol PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu BolehivVR Ukrayini nedostupne posilannya z chervnya 2019 Kostyantin Burkut Arhitekturna progulyanka po Bolehovu Svitoglyad Naukovo populyarnij zhurnal 2023 3 S 76 78 ISSN 1819 7329 Zamki ta hrami Ukrayini Bolehiv 30 kvitnya 2012 u Wayback Machine Bolekhov Ukraine 30 listopada 2010 u Wayback Machine angl angl