Льві́вська націона́льна музи́чна акаде́мія і́мені Мико́ли Ли́сенка — вищий навчальний заклад у Львові, утворений 1939 р. на базі ряду музичних навчальних закладів, що існували раніше: Консерваторії Польського (раніше — Галицького) музичного товариства, Консерваторії ім. К. Шимановського, Вищого музичного інституту ім. Миколи Лисенка, та, частково, кафедри музикології Університету.
Львівська національна музична академія імені М. В. Лисенка | |
---|---|
| |
49°50′12″ пн. ш. 24°01′57″ сх. д. / 49.83675200002777217° пн. ш. 24.03270200002777912° сх. д.Координати: 49°50′12″ пн. ш. 24°01′57″ сх. д. / 49.83675200002777217° пн. ш. 24.03270200002777912° сх. д. | |
Тип | консерваторія |
Країна | |
Засновано | 1853 |
Ректор | Ігор Пилатюк |
Приналежність | Міністерство освіти і науки України |
Випускники | |
Адреса | вул. Нижанківського, 5 |
Сайт | conservatory.lviv.ua |
|
Разом із тим, датою заснування Львівської національної музичної академії прийнято вважати 1853 р., коли була утворена Консерваторія Галицького музичного товариства.
Історія
Перед утворенням консерваторії
Зародження Львівської консерваторії пов'язують із діяльністю багатьох видатних музикантів, які проживали в той чи інший період свого життя у Львові. Так, ще у 1796 р. польський композитор і диригент німецького походження, в майбутньому вчитель Фредерика Шопена Юзеф Ельснер заснував у Львові т. зв. «Музичну академію», яка була музично-філармонічним товариством, і зосереджувалась на музично-виконавській діяльності. Це товариство проіснувало лише рік, до 1797.
Згодом, у 1826 р. Франц Ксавер Моцарт, син Вольфганга Амадея Моцарта, заснував у Львові Товариство святої Цецилії (Cӓcilienverein), яке поєднувало в собі церковний хор та Інститут співу. Ґрандіозною подією було для товариства виконання Реквієму Вольфганга Амадея Моцарта 5 грудня 1826 р. в Соборі святого Юра (диригував тоді Кароль Ліпінський). Товариство святої Цецилії, щоправда, проіснувало тільки три роки: до 1829 р.
У 1820-х та 1830-х роках були спроби створити музичне товариство. Із 30-х років неофіційно існувало «Товариство друзів музики» («нім. Verein der Musikfreunden»), яке в 1836 р. налічувало понад 100 аматорів, а керівником на той час був Йоган Рукґабер.
14 серпня 1838 р. це товариство отримало офіційний статус, а 25 серпня того ж року отримало назву Галицького музичного товариства. Метою товариства був розвиток музичного життя в Галичині: товариство вело концертну діяльність, а також навчально-просвітницьку.
В 1839 р. Товариство заснувало музичну школу, а в 1853 р. — консерваторію.
Консерваторія Галицького музичного товариства
На жаль, в 1848 р. під час артилерійського обстрілу будівля, де перебувало музичне товариство, повністю згоріла, а з нею і бібліотека, музичні інструменти, архів товариства. Робота ГМТ почала поступово відновлюватись лише з 1851 р., коли цісар Франц Йосиф І відвідав Львів та надав 2000 золотих ринських фінансової допомоги на віднову діяльності ГМТ.
3 грудня 1852 р. за наказом Галицького намісника Вацлава Залєського було узаконено утворення музичної консерваторії. 4 грудня 1853 р. відбулись загальні збори товариства, де обрали основних його членів, зокрема директором консерваторії та першим диригентом концертів ГМТ обрали Йоганна Рукґабера. 1 травня 1854 р. відкрились т. зв. «школи» — класи співу, скрипки та віолончелі.
Протягом 1858—1887 рр. керівником Галицького музичного товариства був піаніст і композитор вірменського походження, учень Фредерика Шопена Кароль Мікулі; окрім керівничої посади Мікулі був також керівником хору й оркестру, викладав гармонію, композицію та (з 1859 р.) гру на фортепіано, вів репетиції та виконував багато організаційної роботи в товаристві.
Кількість учнів Консерваторії ГМТ зростала: у 1858 їх було 90, у 1874—267, у 1885—390; навчальні дисципліни поступово стали охоплювати класи фортепіано, органа, скрипки, альта, віолончелі, контрабаса, флейти, кларнета, валторни, сольного й хорового співу, контрапункту, музичної форми, теорії музики, гармонії. В Консерваторії був і власний оркестр, який виконував симфонії К. В. Глюка, В. А. Моцарта та інших композиторів, також регулярно проводились концерти камерної музики, в яких виступали викладачі консерваторії, зокрема й сам Мікулі. Серед учнів Мікулі були Денис Січинський, Мечислав Солтис, .
Із 1887 року у зв'язку з погіршенням здоров'я Мікулі полишає посаду директора консерваторії, і його наступником стає Рудольф Шварц, органіст, композитор, дириґент, педагог, теоретик музики. Шварц був директором ГМТ до 1899 р. В 1899 р. Шварц помер, і було оголошено конкурс на посаду директора консерваторії. Серед кандидатів були, зокрема, композитор і диригент Мечислав Солтис та піаніст і диригент Генрик Мальцер-Щавінський. На посаду обрали Мечислава Солтиса, який залишився незмінним керівником консерваторії аж до 1929 р.
У 1906 р. Товариство побудувало власне приміщення, яке нині є приміщенням Філармонії, а в 1910 освятили Концертний зал (після війни тут була Львівська консерваторія, яка переїхала на вул. О. Нижанківського, 5 лише у 1962 р. Концертний зал до цього часу Філармонія орендувала у консерваторії) Цікавим фактом є те, що в 1911 р. в Консерваторії ввели клас ритмової гімнастики за методом Еміля Жака-Далькроза.
Якщо до Першої світової війни взаємини між польською та українською частинами музикантів Львова були відносно теплими, то після війни вони дещо загострились і контакти охолонули. Починаючи з 1919 р., після закінчення українсько-польської війни Галицьке музичне товариство все частіше почали називати Польським музичним товариством, хоча офіційно нова назва була затверджена тільки в 14 квітня 1939 р., тобто аж через 20 років. На той час Консерваторія стала основним полем діяльності Музичного товариства, яке стало фактично синонімом Консерваторії.
В 20-х роках і пізніше ГМТ/ПМТ переживає певні фінансові труднощі, через що, наприклад, у 1923 р. Товариство змушене було підписати договір про оренду концертного зал приватному підприємству, яке організувало там кінотеатр «Аполло». Підтримка ПМТ владою постійно зменшувалась, і керівникам було все важче підтримувати роботу Консерваторії, доводилось покладатись і на добровільні внески небайдужих громадян. Втім, під кінець свого існування Товариство почало виходити із кризи.
Останнім керівником ГМТ/ПМТ став Адам Солтис, композитор, громадський діяч, педагог. Він був керівником ПМТ із 1930 до 1939 р. В час його керівництва Товариство виконувало музику Йоганна Себастьяна Баха, Людвіга ван Бетховена, Георга Фрідріха Генделя, Роберта Шумана, Ріхарда Вагнера, Артюра Онеггера, Золтана Кодаї, Мечислава Солтиса та ін. Окрім ПМТ, Адам Солтис був головою Польської музично-педагогічної спілки (утвореної 1919 р.) та президентом львівського відділу Польського товариства сучасної музики. Він спричинився до перших виконань у Львові музики Кароля Шимановського, Ігора Стравінського, Сергія Прокоф'єва та ін.
В 1939 р. Консерваторія ПМТ припинила своє існування у зв'язку із реорганізацією музичних закладів Львова, здійсненою Радянською владою (див. розділ Після об'єднання). В консерваторії ГМТ/ПМТ навчалось багато видатних діячів польської й української музичної культури, зокрема Соломія Крушельницька, Модест Менцинський, Олександр Мишуга, Зофія Лісса, , Денис Січинський, Юзеф Кофлер та інші.
Львівська музична консерваторія ім. Кароля Шимановського
Цей розділ потребує доповнення. (травень 2013) |
Кафедра музикології Львівського університету (1912—1941)
Цей розділ потребує доповнення. (травень 2013) |
Вищий музичний інститут ім. Миколи Лисенка
Ще з 1891 р. у Львові діяло хорове товариство Боян, яке заснували за ініціативою Анатоля Вахнянина. Метою цього хорового товариства було «плекання головно руського національного співу, так хорального, як і сольового, а також інструментальної музики». Згодом «Бояни» утворились і в інших містах Східної Галичини, зокрема у Перемишлі (1891), Бережанах (1892), Стриї (1894), Коломиї (1895), Станіславові (1895, теперішня назва міста — Івано-Франківськ), Чорткові (1898), Чернівцях (1899). Щоби об'єднати ці товариства в єдину структуру та утворити школу музики з українською мовою викладання в 1903 р. утворили «Союз співацьких і музичних товариств», статут якого затвердили 1 лютого 1903.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU1THlWRU1DVkJOeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U1TmlWRU1TVTROeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJERWxPRFVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RCZkpVTXlKVUZDSlVRd0pUa3hKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSTBKVVF4SlRnekpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTRKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVNeUpVSkNYeVZFTUNWQ1JpVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0Umw4bFJERWxPRVVsUkRBbFFqSWxSREVsT1RZbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrVWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpFSlVReEpUZzJKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTjE4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWpoZk1qVXRKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVReEpUZ3lKVVF4SlRneUpVUXhKVGhHWHlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWtFbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpJbFJERWxPRE11Y0c1bkx6TTFNSEI0TFhSb2RXMWlibUZwYkM1d2JtYz0ucG5n.png)
Роботу музичний навчальний заклад «Союзу співацьких і музичних товариств» розпочав того ж таки 1903 року, 10 жовтня, і мав назву Вищого музичного інституту. 21 квітня 1907 р. «Союз…» перейменували на «Музичне товариство ім. Миколи Лисенка». Натомість документа, який би засвідчував присвоєння Інститутові імені корифея української музики поки не вдалось знайти, проте перша згадка в пресі такої назви закладу датована вже 5 грудня 1912 р. (в газеті «Діло»). Керівником ВМІ до 1908 р. був Анатоль Вахнянин. Після його смерті керівні обов'язки виконували Олена Ясеницька-Волошин i Володимир Шухевич, доки керівником у 1910 р. не став Станіслав Людкевич (який разом із Вахнянином був одним із ініціаторів створення Інституту). Людкевич, окрім того, викладав тут теорію, гармонію та історію музики. Із 1915 р. керівником Вищого музичного інституту ім. Миколи Лисенка був Василь Барвінський, який також викладав в Інституті теоретичні предмети, зокрема гармонію, а також гру на фортепіано.
У 1909 р. в Інституті організували перший «салоновий» оркестр під керівництвом о. Івана Туркевича. В 1910—11 рр. також реформували навчання в Інституті, згідно з яким було три курси по три роки навчання (раніше тривалість навчання становила 8 років).
Із 1911 р. відкрили класи гри на альті, фортепіанного ансамблю, ансамблевої гри («вправи в збірній музиці для всіх учеників»); із 1913 ввели класи хорового співу й ритмової гімнастики, гри на духових інструментах (кларнет, флейта). У грудні 1913 вирішили сформувати симфонічний оркестр. Із 1913 року велась робота з відкриття філій Вищого музичного інституту в різних містах Східної Галичини (першою стала філія в Стрию в 1913 р.), хоча війна відсунула реалізацію цих планів аж до 1920-х рр.
В 1920-х і 1930-х рр. Вищий музичний інститут ім. Миколи Лисенка мав уже сформовану структуру й запозичував її модель у західних консерваторій. Навчання ділилось на три рівні, по 4, 4 та 2 класи відповідно, та передбачало науку дітей від 10 років (з певними попередніми музичними знаннями) та дорослих. Дисципліни, які викладались, включали класи фортепіано, сольного співу, скрипки (ці три класи були з самого початку), альта, віолончелі, контрабаса, флейти, кларнета, фагота; викладались також теоретичні дисципліни: сольфеджіо, теорія музики, гармонія, контрапункт та ін. Окрім того були оркестрові та хорові класи, клас диригування та клас музичної ритміки за системою Еміля Жака-Далькроза.
Серед найвідоміших викладачів Інституту, окрім Вахнянина, Людкевича й Барвінського були також Микола Колесса, Філарет Колесса, Нестор Нижанківський, Борис Кудрик, Роман Савицький, Стефанія Туркевич-Лукіянович, Одарка Бандрівська, Зиновій Лисько (стрийська філія)…
Існувало ряд філій Вищого музичного інституту в таких містах (поруч — рік заснування):
- Стрий: 1913
- Станіславів: 1921
- Дрогобич: 1923
- Перемишль: 1924
- Тернопіль: 1928
- Коломия: 1929
- Яворів: 1929
- Золочів: 1931
- Самбір: 1932
- Сокаль: 1926 (проіснувала недовго)
- у передмістях Львова (Клепарів, Жовківське, Замарстинів, Личаків, Знесіння): 1931
- Городок, Чортків, Рава-Руська, Ходорів: середина 1930-х
- Рогатин: 1938
Загалом у філіях Інституту в 1930 р. навчалось 440 учнів та працювало 55 викладачів, у 1932 — 552 учні й 66 викладачі, у 1937 — 600 учнів та 59 викладачів. 1927 р. розпочато, а в 1929 р. завершено переведення усіх філій Інституту на єдиний навчальний план.
Цей розділ потребує доповнення. (травень 2013) |
Після об'єднання
Цей розділ потребує доповнення. (травень 2013) |
Назви
- 1854 — консерваторія
- 1880 — консерваторія Галицького музичного товариства у Львові
- 1903 — Вищий музичний інститут ім. М. Лисенка
- 1939 — Львівська державна консерваторія ім. М. В. Лисенка
- 1992 — Вищий державний музичний інститут ім. М. В. Лисенка
- 2000 — Львівська державна музична академія ім. М. В. Лисенка
- 2007 — Львівська національна музична академія імені М. В. Лисенка
Будівля
Музична академія використовує колишній будинок Технологічного інституту (професійної установи для промисловців і ремісників), збудований у 1907–1909 роках архітектором Тадеєм Обмінським (архітектурне бюро Івана Левинського). Будинок збудовано у модерному стилі. Він має складну, асиметричну конфігурацію плану, що обумовлюється специфічними форматами ділянки, на якому велося будівництво. Два фасади розміщені під кутом, повторюючи поворот вулиці, від них у глибину кварталу розвивається подовжений блок будинку.
Будинок виконаний із цегли, потинькований, триповерховий із цокольним поверхом. У композиції фасадів переважають вертикальні членування. Цокольний і перший поверх прикрашені масивним рустом. Над вікнами останнього поверху розташовані декоративні вставки, зроблені з керамічних плиток. На аттику встановлені дві скульптури з бетону, які зображують коваля й теслю.
Внутрішнє планування базується на коридорно-кабінетній системі. Актовий зал прикрашений пілястрами й поліхромією. На сходовій клітці зберігся автентичний модерністичний вітраж.
Структура академії
Академія має такі факультети:
- фортепіанний;
- оркестровий — з відділеннями скрипки, струнних (альт, віолончель, контрабас, арфа), духових (дерев'яні, мідні) і ударних інструментів симфонічного оркестру; а також народних інструментів;
- диригентський — з відділеннями хорового й оперно-симфонічного диригування;
- вокальний;
- теоретико-композиторський з відділеннями музикознавства й композиції.
В академії працює бібліотека, оперна студія, проблемна науково-дослідна лабораторія музичної етнології.
Відомі люди
Ректори
- консерваторія ГМТ — ПМТ
- 1853—1856
- 1856—1858
- Кароль Мікулі 1858—1887
- Рудольф Шварц 1887—1899
- Мечислав Солтис 1899—1929
- Адам Солтис 1929—1939
- музична консерваторія імені К. Шимановського
- 1902—1939
- Вищий музичний інститут ім. Лисенка
- Анатоль Вахнянин 1903—1908
- Олена Ясеницька 1908—1910
- Станіслав Людкевич 1910—1915
- Василь Барвінський 1915—1939
- Климкевич Роман
- Львівська державна консерваторія ім. М. Лисенка
- Василь Барвінський 1939—1948
- Сергій Павлюченко 1948—1953
- Микола Колесса 1953—1965
- Зенон Дашак 1965—1991
- Вищий державний інститут ім. М. Лисенка
- Марія Крушельницька 1991—1999
- Львівська державна / національна музична академія ім. М. Лисенка
- Ігор Пилатюк з грудня 1999
Викладачі
- Бережницький Богдан Теофілович
- Лекгер Дмитро Миколайович
- Дарчук Остап Йосипович
- Кармалюк Павло Петрович
- Каськів Богдан Дмитрович
- Косак-Баб'юк Любов Олексіївна
- Пархоменко Микола Миколайович
- Півнов Віталій Миколайович
- Полтарєва Вікторія Петрівна
- Микитка Артур Володимирович
- Микитка Тарас Остапович
- Мочурад Богдан Іванович
Випускники
Серед — Соломія Крушельницька, Наталія Пасічник, Зджіслав Яхімецький, Ірена Туркевич-Мартинець, Галина Голинська, Михайло Коссак, Мирослав Скорик, Євген Станкович, Міхаель Стріхарж, Наталія Савицька, Богдан Крижанівський, Стефан Турчак, Іван Гамкало, Тадей Маєрський, Півнов Віталій Миколайович, , Світлана Мамчур; Володимир Івасюк, Володимир Цісик — батько Квітки Цісик, Лідія Атенчук, Оксана Білозір, Наталія та Ярослав Дуб — , учасники «Пікардійської терції», Руслана Лижичко, Василь Сліпак, Ігор Гаврилюк, Наталка Мандрика, Олександр Пономарьов (навчався певний час), Тарас Чубай, Табаков Павло, Олександр Божик, Богдан Косопуд, Велка Ольга Павлівна, Андрій Юркевич, Ярослав Кіргач, Михайло Дутчак, гобоїст Мирон Закопець, гітарист Роман Недзельський, співаки Олег Лихач, Орест Сидір, Артур Микитка, Богдан Мочурад, [ru], композитор та диригент Роман Никифорів, диригент Василь Коваль і багато інших.
Див. також
Примітки
- Мазепа 2003, т. 1., с. 7
- Мазепа 2003, т. 1, с. 34
- Мазепа 2003, т. 1, с. 38
- Szematyzm Królestwa Galicyi i Lodomeryi z Wielkim Księstwem Krakowskim na rok 1874. — Lwów, 1874. — S.594
- Відомий також під псевдонімом Вацлав з Олеська, він ще у 1833 р. видав збірку польських та українських народних пісень «Piesni polskie i ruskie ludu galicyjskiego».
- Мазепа 2003, т. 1, с. 40
- Сторінки історії Львівської національної музичної академії ім. М. В. Лисенка, с. 16
- Мазепа 2003, т. 1, с. 43
- Сторінки історії Львівської національної музичної академії ім. М. В. Лисенка, с. 17
- Мазепа 2003, т. 2, с. 56
- Мазепа 2003, т 1, с. 42
- Мазепа 2003, т 1, с. 44
- Мазепа 2003, т. 1, с. 44
- Сторінки історії…, с. 21
- Мазепа 2003, т. 1, с. 213
- Мазепа 2003, т. 1, с. 213. Автор наголошує на даті 1 лютого, а не на 28 червня щодо ухвалення Статуту.
- Лешек Мазепа звертає увагу на те, що в назві ім'я Лисенка писалось без «Віталійович» (Мазепа 2003, т. 1, с. 229).
- Мазепа 2003, т. 1, с. 236
- Сторінками історії…, с. 23
- Сторінками історії…, с. 25
- Мазепа 2003, т. 1, с. 253
- Сторінками історії…, с. 29
- Сторінками історії…, с. 28.
Джерела
- Сторінки історії Львівської національної музичної академії ім. М. В. Лисенка. — Львів: Сполом, 2009. — 352 с., іл. 32 с. — .
- Лешек Мазепа, Тереза Мазепа. Шлях до Музичної академії у Львові. — Львів : Сполом, 2003. — Т. 1. — .
- Шлях до Музичної Академії у Львові: у 2-х т. / Л. З. Мазепа, Т. Л. Мазепа. — Львів: Сполом, 2003. — Т. 2. — 200 с.
Посилання
- Львівська національна музична академія ім. М. Лисенка // Українська музична енциклопедія / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2011. — Т. 3 : [Л – М]. — С. 210—211.
- Вищий музичний інститут ім. М. Лисенка; Галицьке музичне товариство // Українська музична енциклопедія. Т. 1: [А – Д] / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2006. — С. 357-358; 435.
- «PERPETUUM MOBILE» // Українська музична енциклопедія. — Київ: Інститут мистецтвознавства, фольклористики та етнології імені М. Т. Рильського НАН України, 2018. — Том 5: ПАВАНА — «POLIКАРП». — С. 527—528
- Сайт Львівської національної музичної академії [ 13 квітня 2010 у Wayback Machine.]
- До століття заснування Інституту музикології у Львівському університеті [ 27 травня 2013 у Wayback Machine.]
- Діяльність кафедри музикології Львівського університету (1912—1939 рр.) у контексті європейської академічної освіти [ 10 листопада 2019 у Wayback Machine.]
- Детальна історія Академії [ 23 листопада 2019 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Lvi vska naciona lna muzi chna akade miya i meni Miko li Li senka vishij navchalnij zaklad u Lvovi utvorenij 1939 r na bazi ryadu muzichnih navchalnih zakladiv sho isnuvali ranishe Konservatoriyi Polskogo ranishe Galickogo muzichnogo tovaristva Konservatoriyi im K Shimanovskogo Vishogo muzichnogo institutu im Mikoli Lisenka ta chastkovo kafedri muzikologiyi Universitetu Lvivska nacionalna muzichna akademiya imeni M V Lisenka49 50 12 pn sh 24 01 57 sh d 49 83675200002777217 pn sh 24 03270200002777912 sh d 49 83675200002777217 24 03270200002777912 Koordinati 49 50 12 pn sh 24 01 57 sh d 49 83675200002777217 pn sh 24 03270200002777912 sh d 49 83675200002777217 24 03270200002777912Tip konservatoriyaKrayina UkrayinaZasnovano 1853Rektor Igor PilatyukPrinalezhnist Ministerstvo osviti i nauki UkrayiniVipuskniki Kategoriya Vipuskniki Lvivskoyi konservatoriyiAdresa vul Nizhankivskogo 5Sajt conservatory lviv ua Lviv Conservatory u VikishovishiBarkarola Plive choven M Lisenko source source Vikonuye Olga Bilas Pri problemah glyante v dovidku Razom iz tim datoyu zasnuvannya Lvivskoyi nacionalnoyi muzichnoyi akademiyi prijnyato vvazhati 1853 r koli bula utvorena Konservatoriya Galickogo muzichnogo tovaristva IstoriyaPered utvorennyam konservatoriyi Zarodzhennya Lvivskoyi konservatoriyi pov yazuyut iz diyalnistyu bagatoh vidatnih muzikantiv yaki prozhivali v toj chi inshij period svogo zhittya u Lvovi Tak she u 1796 r polskij kompozitor i dirigent nimeckogo pohodzhennya v majbutnomu vchitel Frederika Shopena Yuzef Elsner zasnuvav u Lvovi t zv Muzichnu akademiyu yaka bula muzichno filarmonichnim tovaristvom i zoseredzhuvalas na muzichno vikonavskij diyalnosti Ce tovaristvo proisnuvalo lishe rik do 1797 Zgodom u 1826 r Franc Ksaver Mocart sin Volfganga Amadeya Mocarta zasnuvav u Lvovi Tovaristvo svyatoyi Ceciliyi Cӓcilienverein yake poyednuvalo v sobi cerkovnij hor ta Institut spivu Grandioznoyu podiyeyu bulo dlya tovaristva vikonannya Rekviyemu Volfganga Amadeya Mocarta 5 grudnya 1826 r v Sobori svyatogo Yura diriguvav todi Karol Lipinskij Tovaristvo svyatoyi Ceciliyi shopravda proisnuvalo tilki tri roki do 1829 r U 1820 h ta 1830 h rokah buli sprobi stvoriti muzichne tovaristvo Iz 30 h rokiv neoficijno isnuvalo Tovaristvo druziv muziki nim Verein der Musikfreunden yake v 1836 r nalichuvalo ponad 100 amatoriv a kerivnikom na toj chas buv Jogan Rukgaber 14 serpnya 1838 r ce tovaristvo otrimalo oficijnij status a 25 serpnya togo zh roku otrimalo nazvu Galickogo muzichnogo tovaristva Metoyu tovaristva buv rozvitok muzichnogo zhittya v Galichini tovaristvo velo koncertnu diyalnist a takozh navchalno prosvitnicku V 1839 r Tovaristvo zasnuvalo muzichnu shkolu a v 1853 r konservatoriyu Konservatoriya Galickogo muzichnogo tovaristva Dokladnishe Galicke muzichne tovaristvo Na zhal v 1848 r pid chas artilerijskogo obstrilu budivlya de perebuvalo muzichne tovaristvo povnistyu zgorila a z neyu i biblioteka muzichni instrumenti arhiv tovaristva Robota GMT pochala postupovo vidnovlyuvatis lishe z 1851 r koli cisar Franc Josif I vidvidav Lviv ta nadav 2000 zolotih rinskih finansovoyi dopomogi na vidnovu diyalnosti GMT 3 grudnya 1852 r za nakazom Galickogo namisnika Vaclava Zalyeskogo bulo uzakoneno utvorennya muzichnoyi konservatoriyi 4 grudnya 1853 r vidbulis zagalni zbori tovaristva de obrali osnovnih jogo chleniv zokrema direktorom konservatoriyi ta pershim dirigentom koncertiv GMT obrali Joganna Rukgabera 1 travnya 1854 r vidkrilis t zv shkoli klasi spivu skripki ta violoncheli Protyagom 1858 1887 rr kerivnikom Galickogo muzichnogo tovaristva buv pianist i kompozitor virmenskogo pohodzhennya uchen Frederika Shopena Karol Mikuli okrim kerivnichoyi posadi Mikuli buv takozh kerivnikom horu j orkestru vikladav garmoniyu kompoziciyu ta z 1859 r gru na fortepiano viv repeticiyi ta vikonuvav bagato organizacijnoyi roboti v tovaristvi Kilkist uchniv Konservatoriyi GMT zrostala u 1858 yih bulo 90 u 1874 267 u 1885 390 navchalni disciplini postupovo stali ohoplyuvati klasi fortepiano organa skripki alta violoncheli kontrabasa flejti klarneta valtorni solnogo j horovogo spivu kontrapunktu muzichnoyi formi teoriyi muziki garmoniyi V Konservatoriyi buv i vlasnij orkestr yakij vikonuvav simfoniyi K V Glyuka V A Mocarta ta inshih kompozitoriv takozh regulyarno provodilis koncerti kamernoyi muziki v yakih vistupali vikladachi konservatoriyi zokrema j sam Mikuli Sered uchniv Mikuli buli Denis Sichinskij Mechislav Soltis Iz 1887 roku u zv yazku z pogirshennyam zdorov ya Mikuli polishaye posadu direktora konservatoriyi i jogo nastupnikom staye Rudolf Shvarc organist kompozitor dirigent pedagog teoretik muziki Shvarc buv direktorom GMT do 1899 r V 1899 r Shvarc pomer i bulo ogolosheno konkurs na posadu direktora konservatoriyi Sered kandidativ buli zokrema kompozitor i dirigent Mechislav Soltis ta pianist i dirigent Genrik Malcer Shavinskij Na posadu obrali Mechislava Soltisa yakij zalishivsya nezminnim kerivnikom konservatoriyi azh do 1929 r U 1906 r Tovaristvo pobuduvalo vlasne primishennya yake nini ye primishennyam Filarmoniyi a v 1910 osvyatili Koncertnij zal pislya vijni tut bula Lvivska konservatoriya yaka pereyihala na vul O Nizhankivskogo 5 lishe u 1962 r Koncertnij zal do cogo chasu Filarmoniya orenduvala u konservatoriyi Cikavim faktom ye te sho v 1911 r v Konservatoriyi vveli klas ritmovoyi gimnastiki za metodom Emilya Zhaka Dalkroza Yaksho do Pershoyi svitovoyi vijni vzayemini mizh polskoyu ta ukrayinskoyu chastinami muzikantiv Lvova buli vidnosno teplimi to pislya vijni voni desho zagostrilis i kontakti oholonuli Pochinayuchi z 1919 r pislya zakinchennya ukrayinsko polskoyi vijni Galicke muzichne tovaristvo vse chastishe pochali nazivati Polskim muzichnim tovaristvom hocha oficijno nova nazva bula zatverdzhena tilki v 14 kvitnya 1939 r tobto azh cherez 20 rokiv Na toj chas Konservatoriya stala osnovnim polem diyalnosti Muzichnogo tovaristva yake stalo faktichno sinonimom Konservatoriyi V 20 h rokah i piznishe GMT PMT perezhivaye pevni finansovi trudnoshi cherez sho napriklad u 1923 r Tovaristvo zmushene bulo pidpisati dogovir pro orendu koncertnogo zal privatnomu pidpriyemstvu yake organizuvalo tam kinoteatr Apollo Pidtrimka PMT vladoyu postijno zmenshuvalas i kerivnikam bulo vse vazhche pidtrimuvati robotu Konservatoriyi dovodilos pokladatis i na dobrovilni vneski nebajduzhih gromadyan Vtim pid kinec svogo isnuvannya Tovaristvo pochalo vihoditi iz krizi Ostannim kerivnikom GMT PMT stav Adam Soltis kompozitor gromadskij diyach pedagog Vin buv kerivnikom PMT iz 1930 do 1939 r V chas jogo kerivnictva Tovaristvo vikonuvalo muziku Joganna Sebastyana Baha Lyudviga van Bethovena Georga Fridriha Gendelya Roberta Shumana Riharda Vagnera Artyura Oneggera Zoltana Kodayi Mechislava Soltisa ta in Okrim PMT Adam Soltis buv golovoyu Polskoyi muzichno pedagogichnoyi spilki utvorenoyi 1919 r ta prezidentom lvivskogo viddilu Polskogo tovaristva suchasnoyi muziki Vin sprichinivsya do pershih vikonan u Lvovi muziki Karolya Shimanovskogo Igora Stravinskogo Sergiya Prokof yeva ta in V 1939 r Konservatoriya PMT pripinila svoye isnuvannya u zv yazku iz reorganizaciyeyu muzichnih zakladiv Lvova zdijsnenoyu Radyanskoyu vladoyu div rozdil Pislya ob yednannya V konservatoriyi GMT PMT navchalos bagato vidatnih diyachiv polskoyi j ukrayinskoyi muzichnoyi kulturi zokrema Solomiya Krushelnicka Modest Mencinskij Oleksandr Mishuga Zofiya Lissa Denis Sichinskij Yuzef Kofler ta inshi Lvivska muzichna konservatoriya im Karolya Shimanovskogo Cej rozdil potrebuye dopovnennya traven 2013 Kafedra muzikologiyi Lvivskogo universitetu 1912 1941 Cej rozdil potrebuye dopovnennya traven 2013 Vishij muzichnij institut im Mikoli Lisenka She z 1891 r u Lvovi diyalo horove tovaristvo Boyan yake zasnuvali za iniciativoyu Anatolya Vahnyanina Metoyu cogo horovogo tovaristva bulo plekannya golovno ruskogo nacionalnogo spivu tak horalnogo yak i solovogo a takozh instrumentalnoyi muziki Zgodom Boyani utvorilis i v inshih mistah Shidnoyi Galichini zokrema u Peremishli 1891 Berezhanah 1892 Striyi 1894 Kolomiyi 1895 Stanislavovi 1895 teperishnya nazva mista Ivano Frankivsk Chortkovi 1898 Chernivcyah 1899 Shobi ob yednati ci tovaristva v yedinu strukturu ta utvoriti shkolu muziki z ukrayinskoyu movoyu vikladannya v 1903 r utvorili Soyuz spivackih i muzichnih tovaristv statut yakogo zatverdili 1 lyutogo 1903 Cholovichij hor Bandurist pislya yuvilejnogo koncertu z nagodi 25 littya zasnuvannya kolektivu yakij vidbuvsya u Lvovi 1 chervnya 1930 r v zali muzichnogo tovaristva im M Lisenka 1 j ryad znizu zliva napravo B Kudrik Z Popel 2 j ryad znizu zliva napravo J Klish B Vahnyanin T Shuhevich I Smolinskij M Golinskij S Lyudkevich I Grineveckij ostannij Ya Sim yanovich 3 j ryad 1 j zliva I Ohrimovich 4 j zliva D Vahnyanin 4 j ryad 3 j zliva V Bezkorovajnij ostannij R Shipajlo Robotu muzichnij navchalnij zaklad Soyuzu spivackih i muzichnih tovaristv rozpochav togo zh taki 1903 roku 10 zhovtnya i mav nazvu Vishogo muzichnogo institutu 21 kvitnya 1907 r Soyuz perejmenuvali na Muzichne tovaristvo im Mikoli Lisenka Natomist dokumenta yakij bi zasvidchuvav prisvoyennya Institutovi imeni korifeya ukrayinskoyi muziki poki ne vdalos znajti prote persha zgadka v presi takoyi nazvi zakladu datovana vzhe 5 grudnya 1912 r v gazeti Dilo Kerivnikom VMI do 1908 r buv Anatol Vahnyanin Pislya jogo smerti kerivni obov yazki vikonuvali Olena Yasenicka Voloshin i Volodimir Shuhevich doki kerivnikom u 1910 r ne stav Stanislav Lyudkevich yakij razom iz Vahnyaninom buv odnim iz iniciatoriv stvorennya Institutu Lyudkevich okrim togo vikladav tut teoriyu garmoniyu ta istoriyu muziki Iz 1915 r kerivnikom Vishogo muzichnogo institutu im Mikoli Lisenka buv Vasil Barvinskij yakij takozh vikladav v Instituti teoretichni predmeti zokrema garmoniyu a takozh gru na fortepiano U 1909 r v Instituti organizuvali pershij salonovij orkestr pid kerivnictvom o Ivana Turkevicha V 1910 11 rr takozh reformuvali navchannya v Instituti zgidno z yakim bulo tri kursi po tri roki navchannya ranishe trivalist navchannya stanovila 8 rokiv Iz 1911 r vidkrili klasi gri na alti fortepiannogo ansamblyu ansamblevoyi gri vpravi v zbirnij muzici dlya vsih uchenikiv iz 1913 vveli klasi horovogo spivu j ritmovoyi gimnastiki gri na duhovih instrumentah klarnet flejta U grudni 1913 virishili sformuvati simfonichnij orkestr Iz 1913 roku velas robota z vidkrittya filij Vishogo muzichnogo institutu v riznih mistah Shidnoyi Galichini pershoyu stala filiya v Striyu v 1913 r hocha vijna vidsunula realizaciyu cih planiv azh do 1920 h rr V 1920 h i 1930 h rr Vishij muzichnij institut im Mikoli Lisenka mav uzhe sformovanu strukturu j zapozichuvav yiyi model u zahidnih konservatorij Navchannya dililos na tri rivni po 4 4 ta 2 klasi vidpovidno ta peredbachalo nauku ditej vid 10 rokiv z pevnimi poperednimi muzichnimi znannyami ta doroslih Disciplini yaki vikladalis vklyuchali klasi fortepiano solnogo spivu skripki ci tri klasi buli z samogo pochatku alta violoncheli kontrabasa flejti klarneta fagota vikladalis takozh teoretichni disciplini solfedzhio teoriya muziki garmoniya kontrapunkt ta in Okrim togo buli orkestrovi ta horovi klasi klas diriguvannya ta klas muzichnoyi ritmiki za sistemoyu Emilya Zhaka Dalkroza Sered najvidomishih vikladachiv Institutu okrim Vahnyanina Lyudkevicha j Barvinskogo buli takozh Mikola Kolessa Filaret Kolessa Nestor Nizhankivskij Boris Kudrik Roman Savickij Stefaniya Turkevich Lukiyanovich Odarka Bandrivska Zinovij Lisko strijska filiya Isnuvalo ryad filij Vishogo muzichnogo institutu v takih mistah poruch rik zasnuvannya Strij 1913 Stanislaviv 1921 Drogobich 1923 Peremishl 1924 Ternopil 1928 Kolomiya 1929 Yavoriv 1929 Zolochiv 1931 Sambir 1932 Sokal 1926 proisnuvala nedovgo u peredmistyah Lvova Klepariv Zhovkivske Zamarstiniv Lichakiv Znesinnya 1931 Gorodok Chortkiv Rava Ruska Hodoriv seredina 1930 h Rogatin 1938 Zagalom u filiyah Institutu v 1930 r navchalos 440 uchniv ta pracyuvalo 55 vikladachiv u 1932 552 uchni j 66 vikladachi u 1937 600 uchniv ta 59 vikladachiv 1927 r rozpochato a v 1929 r zaversheno perevedennya usih filij Institutu na yedinij navchalnij plan Cej rozdil potrebuye dopovnennya traven 2013 Pislya ob yednannya Cej rozdil potrebuye dopovnennya traven 2013 NazviYuvilejna moneta NBU prisvyachena Lvivskij muzichnij akademiyi 1854 konservatoriya 1880 konservatoriya Galickogo muzichnogo tovaristva u Lvovi 1903 Vishij muzichnij institut im M Lisenka 1939 Lvivska derzhavna konservatoriya im M V Lisenka 1992 Vishij derzhavnij muzichnij institut im M V Lisenka 2000 Lvivska derzhavna muzichna akademiya im M V Lisenka 2007 Lvivska nacionalna muzichna akademiya imeni M V LisenkaBudivlyaMuzichna akademiya vikoristovuye kolishnij budinok Tehnologichnogo institutu profesijnoyi ustanovi dlya promislovciv i remisnikiv zbudovanij u 1907 1909 rokah arhitektorom Tadeyem Obminskim arhitekturne byuro Ivana Levinskogo Budinok zbudovano u modernomu stili Vin maye skladnu asimetrichnu konfiguraciyu planu sho obumovlyuyetsya specifichnimi formatami dilyanki na yakomu velosya budivnictvo Dva fasadi rozmisheni pid kutom povtoryuyuchi povorot vulici vid nih u glibinu kvartalu rozvivayetsya podovzhenij blok budinku Budinok vikonanij iz cegli potinkovanij tripoverhovij iz cokolnim poverhom U kompoziciyi fasadiv perevazhayut vertikalni chlenuvannya Cokolnij i pershij poverh prikrasheni masivnim rustom Nad viknami ostannogo poverhu roztashovani dekorativni vstavki zrobleni z keramichnih plitok Na attiku vstanovleni dvi skulpturi z betonu yaki zobrazhuyut kovalya j teslyu Vnutrishnye planuvannya bazuyetsya na koridorno kabinetnij sistemi Aktovij zal prikrashenij pilyastrami j polihromiyeyu Na shodovij klitci zberigsya avtentichnij modernistichnij vitrazh Struktura akademiyiAkademiya maye taki fakulteti fortepiannij orkestrovij z viddilennyami skripki strunnih alt violonchel kontrabas arfa duhovih derev yani midni i udarnih instrumentiv simfonichnogo orkestru a takozh narodnih instrumentiv dirigentskij z viddilennyami horovogo j operno simfonichnogo diriguvannya vokalnij teoretiko kompozitorskij z viddilennyami muzikoznavstva j kompoziciyi V akademiyi pracyuye biblioteka operna studiya problemna naukovo doslidna laboratoriya muzichnoyi etnologiyi Vidomi lyudiRektori konservatoriya GMT PMT1853 1856 1856 1858 Karol Mikuli 1858 1887 Rudolf Shvarc 1887 1899 Mechislav Soltis 1899 1929 Adam Soltis 1929 1939muzichna konservatoriya imeni K Shimanovskogo1902 1939Vishij muzichnij institut im LisenkaAnatol Vahnyanin 1903 1908 Olena Yasenicka 1908 1910 Stanislav Lyudkevich 1910 1915 Vasil Barvinskij 1915 1939 Klimkevich RomanLvivska derzhavna konservatoriya im M LisenkaVasil Barvinskij 1939 1948 Sergij Pavlyuchenko 1948 1953 Mikola Kolessa 1953 1965 Zenon Dashak 1965 1991Vishij derzhavnij institut im M LisenkaMariya Krushelnicka 1991 1999Lvivska derzhavna nacionalna muzichna akademiya im M LisenkaIgor Pilatyuk z grudnya 1999Vikladachi Berezhnickij Bogdan Teofilovich Lekger Dmitro Mikolajovich Darchuk Ostap Josipovich Karmalyuk Pavlo Petrovich Kaskiv Bogdan Dmitrovich Kosak Bab yuk Lyubov Oleksiyivna Parhomenko Mikola Mikolajovich Pivnov Vitalij Mikolajovich Poltaryeva Viktoriya Petrivna Mikitka Artur Volodimirovich Mikitka Taras Ostapovich Mochurad Bogdan IvanovichVipuskniki Sered vipusknikiv konservatoriyi Solomiya Krushelnicka Nataliya Pasichnik Zdzhislav Yahimeckij Irena Turkevich Martinec Galina Golinska Mihajlo Kossak Miroslav Skorik Yevgen Stankovich Mihael Striharzh Nataliya Savicka Bogdan Krizhanivskij Stefan Turchak Ivan Gamkalo Tadej Mayerskij Pivnov Vitalij Mikolajovich Svitlana Mamchur Volodimir Ivasyuk Volodimir Cisik batko Kvitki Cisik Lidiya Atenchuk Oksana Bilozir Nataliya ta Yaroslav Dub duet Yaroslav Na uchasniki Pikardijskoyi terciyi Ruslana Lizhichko Vasil Slipak Igor Gavrilyuk Natalka Mandrika Oleksandr Ponomarov navchavsya pevnij chas Taras Chubaj Tabakov Pavlo Oleksandr Bozhik Bogdan Kosopud Velka Olga Pavlivna Andrij Yurkevich Yaroslav Kirgach Mihajlo Dutchak goboyist Miron Zakopec gitarist Roman Nedzelskij spivaki Oleg Lihach Orest Sidir Artur Mikitka Bogdan Mochurad ru kompozitor ta dirigent Roman Nikiforiv dirigent Vasil Koval i bagato inshih Div takozhVikladachi Lvivskoyi konservatoriyi Vipuskniki Lvivskoyi konservatoriyiPrimitkiMazepa 2003 t 1 s 7 Mazepa 2003 t 1 s 34 Mazepa 2003 t 1 s 38 Szematyzm Krolestwa Galicyi i Lodomeryi z Wielkim Ksiestwem Krakowskim na rok 1874 Lwow 1874 S 594 Vidomij takozh pid psevdonimom Vaclav z Oleska vin she u 1833 r vidav zbirku polskih ta ukrayinskih narodnih pisen Piesni polskie i ruskie ludu galicyjskiego Mazepa 2003 t 1 s 40 Storinki istoriyi Lvivskoyi nacionalnoyi muzichnoyi akademiyi im M V Lisenka s 16 Mazepa 2003 t 1 s 43 Storinki istoriyi Lvivskoyi nacionalnoyi muzichnoyi akademiyi im M V Lisenka s 17 Mazepa 2003 t 2 s 56 Mazepa 2003 t 1 s 42 Mazepa 2003 t 1 s 44 Mazepa 2003 t 1 s 44 Storinki istoriyi s 21 Mazepa 2003 t 1 s 213 Mazepa 2003 t 1 s 213 Avtor nagoloshuye na dati 1 lyutogo a ne na 28 chervnya shodo uhvalennya Statutu Leshek Mazepa zvertaye uvagu na te sho v nazvi im ya Lisenka pisalos bez Vitalijovich Mazepa 2003 t 1 s 229 Mazepa 2003 t 1 s 236 Storinkami istoriyi s 23 Storinkami istoriyi s 25 Mazepa 2003 t 1 s 253 Storinkami istoriyi s 29 Storinkami istoriyi s 28 DzherelaStorinki istoriyi Lvivskoyi nacionalnoyi muzichnoyi akademiyi im M V Lisenka Lviv Spolom 2009 352 s il 32 s ISBN 978 966 665 575 5 Leshek Mazepa Tereza Mazepa Shlyah do Muzichnoyi akademiyi u Lvovi Lviv Spolom 2003 T 1 ISBN 966 665 142 4 Shlyah do Muzichnoyi Akademiyi u Lvovi u 2 h t L Z Mazepa T L Mazepa Lviv Spolom 2003 T 2 200 s PosilannyaLvivska nacionalna muzichna akademiya im M Lisenka Ukrayinska muzichna enciklopediya Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2011 T 3 L M S 210 211 Vishij muzichnij institut im M Lisenka Galicke muzichne tovaristvo Ukrayinska muzichna enciklopediya T 1 A D Gol redkol G Skripnik Kiyiv IMFE NANU 2006 S 357 358 435 PERPETUUM MOBILE Ukrayinska muzichna enciklopediya Kiyiv Institut mistectvoznavstva folkloristiki ta etnologiyi imeni M T Rilskogo NAN Ukrayini 2018 Tom 5 PAVANA POLIKARP S 527 528 Sajt Lvivskoyi nacionalnoyi muzichnoyi akademiyi 13 kvitnya 2010 u Wayback Machine Do stolittya zasnuvannya Institutu muzikologiyi u Lvivskomu universiteti 27 travnya 2013 u Wayback Machine Diyalnist kafedri muzikologiyi Lvivskogo universitetu 1912 1939 rr u konteksti yevropejskoyi akademichnoyi osviti 10 listopada 2019 u Wayback Machine Detalna istoriya Akademiyi 23 listopada 2019 u Wayback Machine