Кропивни́цький (МФА: [krɔpeu̯ˈnɪt͡sʲkei̯] ( прослухати); до 1924 року — Єлисаветград, у 1924—1934 роках — Зінов'євськ, у 1934—1939 роках — Кірово, у 1939—2016 роках — Кіровоград: МФА: [kʲirɔwɔˈɦrad] (
прослухати)) — місто в Україні, адміністративний центр Кропивницької міської територіальної громади, Кропивницького району та Кіровоградської області; промисловий і культурний осередок у центрі країни; вузол автошляхів, залізнична станція. Чисельність населення станом на 1 січня 2022 року становить 219 686 осіб.
Кропивницький | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | |||||||||
Район | ![]() | ||||||||
Громада | Кропивницька міська громада | ||||||||
Код КАТОТТГ | UA35040210010019355 | ||||||||
Засноване | 1754 | ||||||||
Статус міста | від 1784 року | ||||||||
Поділ міста | 2 райони (Фортечний район, Подільський район) | ||||||||
Населення | ▲ 219 676 (01.01.2022) | ||||||||
- повне | ▲ 219 676 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 115 км² | ||||||||
Поштові індекси | 25000-25490 | ||||||||
Телефонний код | +380-522 | ||||||||
Координати | H G O | ||||||||
Висота над рівнем моря | 113 м | ||||||||
Водойма | р. Інгул, Сугоклія, Біанка | ||||||||
Назва мешканців | кропивнича́нин, кропивнича́нка, кропивнича́ни | ||||||||
День міста | третя неділя вересня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Кропивницький | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 250 км | ||||||||
- залізницею | 362 км | ||||||||
- автошляхами | 302 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 25006, м. Кропивницький, вулиця Велика Перспективна, 41 | ||||||||
Вебсторінка | Кропивницька міська рада | ||||||||
|
Кропивницький лежить у межах Придніпровської височини, на берегах річки Інгул, де в неї вливаються менші річки — Сугоклія та Біянка.
Утворення міста в середині XVIII століття пов'язане з будівництвом фортеці святої Єлисавети. Місто пережило в середині XIX — на початку XX століть «золоту еру» — розвивалася промисловість, розбудовувалась міська інфраструктура, розквітла культура, зокрема тут у 1882 році відкрили перший український професійний театр, засновником якого був Марко Лукич Кропивницький. У 1939 році місто стало центром Кіровоградської області. Нині промисловий комплекс Кропивницького налічує понад 70 підприємств. Місто має розвинену соціальну інфраструктуру, численні заклади освіти й культури зі сталими багатими традиціями. Має міста-побратими: Добрич (Болгарія), Шаосін (Китай) та Крефельд (Німеччина).
Назва
- Єлисаветград, Єлісаветград, Лисаветград, Лизавет — з 10 (21) лютого 1784 по 5 вересня 1924 року, за назвою Єлизаветинської фортеці.
- Зінов'євськ — з 5 вересня 1924 по 27 грудня 1934 року, для увіковічення пам'яті Григорій Зінов'єва, однак його пізніше вважали «ворогом народу» і в радянських джерелах часто назву не згадували, або записували як Єлисаветград аж до 1934 року.
- Кірово — з 27 грудня 1934 по 10 січня 1939 року, у пам'ять про Сергія Кірова.
- Кіровоград — з 10 січня 1939 по 14 липня 2016 року, внаслідок утворення Кіровоградської області.
- Кропивницький — з 14 липня 2016 року, в рамках декомунізації та з метою увіковічення українського діяча Марка Кропивницького.
Географія і клімат
Геологічна будова, ґрунти і корисні копалини
Геологічна будова території Кропивницького зумовлена його розташуванням на площі Українського кристалічного щита та його структурної одиниці — Кіровоградського тектонічного блоку, в основі якого лежить давній докембрійський фундамент, складений гранітами, гнейсами, чарнокітами, габро-лабрадоритами.
Ґрунти — чорноземи звичайні, глибокі мало- і середньогумусні на лесових породах. Мають високу природну родючість, хоч в орному шарі розпушені та частково втратили в минулому грудкувату структуру.
Корисні копалини на території і в околицях Кропивницького представлені, перш за все, будівельною сировиною. Відомими є Кропивницькі родовище вогнетривких глин і гранітне родовище на правому березі річки Сугоклії. Енергетичні запаси надр міста представлені покладами бурого вугілля (Балашівсько-Кіровоградське родовище) та урану. Є поклади високоякісного піску, придатного для виробництва скла.
Рельєф і гідрографія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDBsdWFIVnNYMHR5YjNCNWRtNTVkSE5yZVdrdWFuQm5Mekl5TUhCNExVbHVhSFZzWDB0eWIzQjVkbTU1ZEhOcmVXa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTDFOMVoyOXJiR2w1WVY5U2FYWmxjbDl1WldGeVgzUm9aVjlGYkdkeVlXNHlMbXB3Wnk4eU16QndlQzFUZFdkdmEyeHBlV0ZmVW1sMlpYSmZibVZoY2w5MGFHVmZSV3huY21GdU1pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN6TDFKbGJXSnNZV2xmWkdWZmJHRmZjbWwyYVNWRE15VkJPSEpsWDBsdWFIVnNKVEpEWDB0eWIzQjVkbTU1ZEhOcmVXa2xNa05mTWpVdU1USXVNakF5TXk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFVtVnRZbXhoYVY5a1pWOXNZVjl5YVhacEpVTXpKVUU0Y21WZlNXNW9kV3dsTWtOZlMzSnZjSGwyYm5sMGMydDVhU1V5UTE4eU5TNHhNaTR5TURJekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Рельєф у місті визначений геологічною будовою. Кропивницький розташований у межах Придніпровської височини. Кропивницький лежить на рівнинах, обабіч річки Інгул. Місто також перетинають притоки Інгулу Сугоклія та Біянка, низка струмків. Їм притаманні глибокі долини, у яких розширені ділянки змінюються вузькими каньйоноподібними, де береги круті і скелясті. Річище Інгулу в межах міста звивисте, заплава — двостороння. Зведено Кіровоградське (260 га) та водосховища. Стік Інгулу в межах Кропивницького розподіляється так:
- березень-травень — 70 %;
- червень-серпень — 9 %;
- вересень-листопад — 6 %;
- грудень-лютий — 15 %.
Середня тривалість льодоставу — 2,5 місяці. Товщина льоду сягає 20—40 см.
Клімат
Кліматограма Кропивницького | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
С | Л | Б | К | Т | Ч | Л | С | В | Ж | Л | Г |
32 −2 −8 | 31 −1 −6 | 27 3 −2 | 36 13 5 | 45 20 10 | 66 23 13 | 72 25 15 | 48 24 14 | 38 19 10 | 27 12 4 | 35 5 0 | 42 0 −4 |
Середня макс. і мін. температури повітря (°C) Атмосферні опади (мм), за рік : 499 мм. Джерело: |
Клімат Кропивницького обумовлений його розташуванням у степовій зоні. Середня температура січня становить −5,6 °C, липня — +20,2 °C,. Середньорічна кількість опадів — 474 мм (у середньому за рік у місті спостерігається 130 днів з опадами), найменше — у березні та жовтні, найбільше — у липні.
Найнижча середньомісячна температура повітря в січні (−15,1 °C) зафіксована 1963 року, найвища (+1,6 °C) — 2007 року. Найнижча середньомісячна температура в липні (+17,6 °C) спостерігалась у 1912 році, найвища (+25,6 °C) — в 1936 році. Абсолютний мінімум температури повітря (−35,3 °C) зафіксовано 9 січня 1935 року, абсолютний максимум (+38,7 °C) — 27 липня 1909 року і 20 серпня 1929 року.
За останні 100—120 років температура повітря в Кропивницькому, так само як і в цілому на Землі, має тенденцію до підвищення. Протягом цього періоду середньорічна температура повітря підвищилася щонайменше на 1,0 °C. Найтеплішим за всю історію спостережень виявився 2007 рік. Більшим у цілому є підвищення температури в першу половину року.
Переважні напрями вітрів узимку — північно-західні, влітку — південні. Найбільша швидкість вітру — у лютому, найменша — влітку. У січні вона в середньому становить 4,5 м/с, у липні — 3,4 м/с.
Клімат Кропивницький | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 19,3 | 18,7 | 22,4 | 30,5 | 34,2 | 35,5 | 38,1 | 39,4 | 37,1 | 28,9 | 21,0 | 12,6 | 39,4 |
Середній максимум, °C | −1,5 | −0,4 | 5,8 | 15,0 | 21,7 | 24,7 | 27,1 | 26,8 | 21,0 | 13,4 | 5,6 | 0,6 | 13,3 |
Середня температура, °C | −4,2 | −3,5 | 1,7 | 9,5 | 15,6 | 19,0 | 21,1 | 20,3 | 15,1 | 8,5 | 2,5 | −2,1 | 8,6 |
Середній мінімум, °C | −6,9 | −6,7 | −2,4 | 4,0 | 9,4 | 13,2 | 15,0 | 13,9 | 9,1 | 3,6 | −0,6 | −4,8 | 3,9 |
Абсолютний мінімум, °C | −27,8 | −28,7 | −23,6 | −8 | −3,6 | 0,8 | 6,4 | 0 | −4,5 | −8,5 | −21,2 | −24 | −28,7 |
Джерело: Клімат та погода Кропивницький |
Природно-заповідний фонд
Ландшафтний заказник: Зелений сосновий масив у районі вулиці Лісопаркової.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4THlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNU55VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9EWWxSREFsUWpWZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3WHlVeVExOGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRBbFFqSWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTVOeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJERWxPRFlsUkRBbFFqVmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd1h5VXlRMThsUkRBbE9VRWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrWWxSREFsUWpnbFJEQWxRaklsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Парки-пам'ятки садово-паркового мистецтва: Дендропарк, Парк Космонавтів, Ковалівський парк, Козачий острів, Парк Перемоги.
Історія
До заснування
У межах та околицях сучасного Кропивницького є значна кількість пам'яток археології. На території сучасного міста було багато курганів, поховань. Розкопувати кургани починає перший очільник Новоросійської губернії . Наприкінці XIX — на початку XX століть дослідженнями займається краєзнавець Павло Рябков. Цікаві знахідки виявлено наприкінці 20-го на початку 21-го століть. Зокрема, у долині Інгулу знайдено викопні пам'ятки, що засвідчують перебування людини в околицях сучасного Кропивницького з часів середнього палеоліту (доба мустьє). Також знайдено пам'ятки середньостогівської культури, пізньоямної культури, катакомбної культури, пам'ятки епохи бронзи. Так, у 2004 році був виявлений практично не пошкоджений дерев'яний човен під час розкопок на кропивницькій вулиці Незалежності.
На території, до якої входила територія сучасного міста, у різні часи перебували кімерійці, скіфи, сармати. Згодом на зміну прийшли тюркомовні племена гунів, аварів, хозарів, угрів та печенігів, слов'янське плем'я уличів (угличів).
У XVI — 1-й половині XVIII століття землі сучасного Кропивницького і прилеглих територій були володіннями Запорозької Січі. Тут існували розрізнені зимівники запорізьких козаків: слободи та хутори. Мешканці поселень селились на свій страх і ризик, оскільки перебували на незахищених прикордонних землях. Колонізаторство Задніпровських місць, а саме так тоді називались землі між Дніпром та Південним Бугом, почалося козаками Миргородського та Полтавського полків наприкінці XVII — на початку XVIII століття.
До 1751 року за версіями краєзнавців на території сучасного Кропивницького існували слободи, засновані козаками: Кущівка (увійшла до складу міста у XIX ст.), Завадівка, Інгульська слобода, яка пізніше злилась із Лелеківкою (всі увійшли до складу міста у XX ст.) та Знаменська слобода, заснована старообрядцями.
Заснування. Козацька доба
Виникнення сучасного Кропивницького пов'язане з фортецею святої Єлисавети. 29 грудня 1751 (9 січня 1752) року сенат на підставі клопотання сербського полковника Івана Хорвата видає указ про створення Нової Сербії та про будівництво для захисту Нової Сербії фортеці святої Єлисавети. У січні 1752 указ був підписаний Єлизаветою Петрівною, на підставі нього була видана жалувана грамота Іванові Хорвату та інструкціяІванові Глєбову. Згадані документи не вказували місце побудови фортеці, тому його було обрано за наказом Івана Глєбова геодезистами за межами Нової Сербії на правому березі Інгулу до впадіння Сугоклеї.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DMGxSREVsT0RFbFJERWxPRFVsUkRBbFFqVWxSREFsUWtNbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkJYeVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0UXlWRU1DVkNOVjhsUXpJbFFVSWxSREFsT1RVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpVbFJERWxPRElsUkRFbE9FSmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUl5SlVReEpUaEdKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0UXlWRE1pVkNRaTVmSlVRd0pUa3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVReEpUaEdYeVZFTVNVNFJDVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTROaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFURWxSREVsT0VJbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlRJNEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3lMU1ZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNU1ZFTVNVNE15VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNeVV5UTE4eE9URXhMVEU1TVRVbE1qa3VhbkJuTHpFNE5YQjRMWFJvZFcxaWJtRnBiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Зручне розташування (дорога на Хаджибей, Крим та з Січі до Польщі) визначило долю майбутнього міста. Міщанська слобода, навколо якої розрослось місто, з'явилась у 1753 році ще до початку будівництва фортеці на лівому протилежному від фортеці березі Інгулу. Поява міщанської слободи біля фортеці стала наслідком створення Слобідського козацького полку. Стимулював заселення слободи дозвіл сенату на проведення у міщанській слободі 4 ярмарків на рік та приїзд іноземців на ярмарки. Перший петропавлівський ярмарок пройшов на території новоствореної міщанської слободи (на території сучасного центрального ринку) 29 червня 1754 року невдовзі після урочистого закладання фортеці.
Розвиток слободи триває попри призупинене у 1755 році будівництво фортеці святої Єлисавети. У 1755 році Міщанська слобода отримує атрибути міста (магдебурзьке право, магістрат та бургомістра) і назву. Документи Нової Січі фіксують паралельно зі згадками фортеці святої Єлисавети згадки міста з назвою Єлисавет (город Єлисавет). З дня заснування розвиток міста відбувався паралельно з побудовою та розвитком фортеці, адже місто лежало на перетині важливих шляхів з Чорноморського узбережжя вглиб Росії, а до появи Одеси, Херсона, Миколаєва взагалі було єдиним значним поселенням на півдні України. На ярмарки до Єлисавета приїздили купці з Запорожжя, Центральної Росії, Речі Посполитої і підпольських українських територій, Молдови, Криму, Туреччини. На ярмарках торгували продуктами землеробства і тваринництва, полотном, парусиною, вовною, вином.
Мешканцями Єлисавета були торгові люди та ремісники. Частина українського населення міста займалась візницьким промислом (чумакуванням). Серед населення новоствореного міста переважали українці, друга за чисельністю група — старообрядці (не чисті росіяни, а асимільовані, які понад 50 років проживали на українській території), третя група — греки.
З початку забудови Міщанської слободи (з 1753 року) у місті завдяки грекам з'явились правильні вулиці за європейським зразком. Вони були прямими, досить широкими й довгими. Пролягали вздовж Інгулу та перпендикулярно до нього. Водночас військові поселення, які не зараховувались до складу міста (Пермська та Биківська слободи), забудовувалися практично стихійно, без будь-яких проєктів.
Таким чином місто завдячує фортеці виникненням та назвою. Подальший розвиток міста відбувався паралельно з фортецею та залежав від розвитку торгівлі, а не від розвитку фортеці. Місто Єлисавет було економічним центром, а фортеця — військовим та адміністративним. Адже крім комендатури фортеці, у фортеці розміщувалась канцелярія Слобідського козацького полку, а згодом і провінціальна канцелярія. Фортеця Св. Єлисавети цілий рік, з 22 березня 1764 року до 26 березня 1765 року, була губернським центром новоствореної Новоросійської губернії. З 1764 року фортеця стає центром Єлисаветинської провінції, а з 1775 року — повітовим центром.
Російська імперія
Кінець XVIII — початок XIX століття
Після ліквідації Запорізької Січі розпочався процес заміни козацьких топонімів імперськими. З 1775 року поряд із назвою Єлисавет почали вживатись русифіковані варіанти Єлисаветоград та Єлисаветград. Роком офіційного затвердження назви Єлисаветград вважається 1784 рік. Також у 1784 році фортеця разом із форштадтами (Пермською та Биківською слободами) була приєднана до міста.
У 1784—1795 роки Єлисаветград — центр Єлисаветградського повіту Катеринославського намісництва, 1795—1797 — Вознесенського намісництва, 1797—1801 — повітове місто Новоросійської губернії, у 1802 році — Миколаївської губернії, у 1803—1828 — Херсонської губернії, а у період 1829—1864 років — центр військових поселень у Південній Україні (у місті виникло військове містечко), нарешті від 1865 року — знову повітовий центр Херсонської губернії.
«Золота доба» міста
Розквіт міста пов'язаний із графом Д. Є. Остен-Сакеном. З 1835 до 1850 року він очолював Новоросійські військові поселення, до складу яких з 1829 року увійшов Єлисаветград. Завдяки Д. Є. Остен-Сакену у місті з'явились «великий» міст через Інгул, нові кам'яні будинки, нові бульвари, сади, почалося озеленення та замощення вулиць.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJsTDFCaGJYbGhkRzVwYTE5MGNtRnRkbUY1ZFY5TGNtOXdhWFp1YVhwcmFYbGZWV3R5WVdsdVpTNXFjR2N2TVRVd2NIZ3RVR0Z0ZVdGMGJtbHJYM1J5WVcxMllYbDFYMHR5YjNCcGRtNXBlbXRwZVY5VmEzSmhhVzVsTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
У 2-й половині XIX століття у Єлисаветграді швидко розвивались ринкові капіталістичні відносини, перш за все, в аграрному секторі. Значну роль для економіки міста мало введення в експлуатацію залізниці Харків — Єлисаветград — Одеса (1868—1869), за лічені роки місто з аграрного перетворилось на аграрно-промислове. Зводились майстерні та заводи з ремонту й виробництва сільськогосподарської і супутньої техніки, зокрема, епохальним став запуск 1874 року підприємства англійців Братів Ельворті, яке перетворилося на флагман місцевої промисловості ПАТ «Ельворті».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkyTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNORjhsUkRFbE9ESWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxSREFsUWpJbFJEQWxRakFsUkRBbFFqa3VhbkJsWnk4eU1EQndlQzBsUkRBbE9VRWxSREVsT1RZbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUmZKVVF4SlRneUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJNUxtcHdaV2M9LmpwZWc=.jpeg)
У часи головування Олександра Пашутіна (міський голова з 1878 до 1905 року) у місті з'явились: водогін (1893), електричний трамвай (1897), телефонна станція, телеграф, інші елементи інфраструктури, публічна бібліотека. На кінець XIX століття у місті діяло близько 20 закладів освіти, зокрема і перший (від 1870 року) заклад середньої освіти в місті Єлисаветградське земське реальне училище. Єлисаветград активно розбудовувався, набувши європейського вигляду, а 1882 року став «колискою української драматургії» — у місті відкрився перший український професійний театр, у якому працювали видатні українські культурні діячі Марко Кропивницький, Іван Карпенко-Карий, Марія Заньковецька, Микола Садовський тощо.
Українські визвольні змагання
У період 1917—1920 років влада в місті неодноразово переходила з одних рук в інші.
Міська дума визнала Центральну Раду УНР лише з третьої спроби 19 грудня 1917 року вже після Жовтневого перевороту.
На початку 1918 року у місті відбуваються вуличні бої загонів анархістки Маруськи Никифорової з єлисаветським куренем вільного козацтва та мешканцями міста, внаслідок яких загинуло 86 мешканців міста, 147 дістали поранення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZsTHlWRU1DVkJPQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNReVZFTUNWQ1JsOGxSREFsT0RRbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqSWxSREFsUWpVbFJERWxPRElsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRsQkpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXhKVGczSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQk1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01GOHhNUzR3TkM0eE9URTRMbXB3Wnk4eU1EQndlQzBsUkRBbFFUZ2xSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxSREFsUWtaZkpVUXdKVGcwSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3lKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1UVNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROeVZFTUNWQ01GOGxSREFsUVRBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpCZk1URXVNRFF1TVRreE9DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У 1918 році Мала рада УНР видала Закон про поділ України на землі від 6 березня 1918 року, у якому місто Єлисаветград назване Єлизавет. Ця назва активно вживалась в офіційних документах, на печатках, у пресі. До 29 квітня 1918 року Єлизавет був адмінцентром Землі УНР Низ.
7 травня 1919 року в місті Єлизаветі начдив Никифор Григор'єв підняв антибільшовицьке повстання. 8 травня він звернувся з Універсалом «До Українського народу», у якому закликав до боротьби проти російських продовольчих загонів, що діяли на Херсонщині, та комісарів ЧК, а також створення Рад без більшовиків.
Під час заколоту на території, підконтрольній повстанцям, мали місце насильство щодо мирного населення, численні вбивства та погроми єврейського населення (що в цілому, у період радянсько-української війни 1917—1921 років, не було винятковим явищем). За свідченням Юрія Тютюнника, сам отаман Григор'єв не був організатором погромів, але під час повстання, в умовах безладдя, не спиняв антисемітську агітацію, що сприяло насильству. У результаті загинуло близько 3 тисяч євреїв міста.
У січні 1920 р. з Єлисавету були вибиті денікінці спільними зусиллями більшовицького 535-го полку та повстанських загонів армії УНР, які очолював отаман Гулий-Гуленко. У місті була встановлена більшовицька влада.
Протягом 1919—1922 років у Єлизаветі діяв Єлисаветградсько-Олександрійський повстанком, під керівництвом Герасима Нестеренка, який підпорядковувався Холодноярській республіці.
1922 року Холодноярська організація складалася з двох підрозділів. Першою Холодноярською округою (Єлисаветградсько-Олександрійською) керував Герасим Нестеренко-Орел, Другою (Чигиринсько-Звенигородською плюс Чорний ліс на Єлисаветградщині) — Ларіон Завгородній.
Отаман Нестеренко-Орел був останнім із Головних отаманів Холодного Яру, обраним на загальному представницькому з'їзді.
Після програшу УНР у Єлизаветі остаточно закріпилась радянська армія , більшовики повернули назва Єлизаветград. Під час радянсько-української війни та у перші роки радянської окупації України у Єлизаветграді були в обігу власні єлисаветградські гроші.
За часів радянської окупації України
Від 1923 року місто — окружний центр УСРР. 1924 року місто перейменоване на Зінов'євськ, від 1932 року — у складі Одеської області, у грудні 1934 року перейменоване на Кірово, а разом із новим перейменуванням на Кіровоград у січні 1939 року стало обласним центром.
11 січня 1928 року в місті запрацювала перша в Україні периферійна радіомовна станція (Зінов'євська радіомовна станція імені 10-річчя Жовтня)
У радянські часи в місті було засновано багато нових навчальних закладів. Зокрема у квітні 1929 року в Зінов'євську було створено вечірній робітничий інститут сільськогосподарського машинобудування. На жаль, інститут проіснував недовго. 26 лютого 1933 року Народний комісаріат важкої промисловості СРСР видав наказ про його ліквідацію. Значну частину студентів ліквідованого інституту було переведено до організованого технікуму сільськогосподарського машинобудування. У травні 1956 року на базі Кіровоградського технікуму сільськогосподарського машинобудування було організовано вечірнє відділення Харківського політехнічного інституту. У 1962 році відбулася реорганізація Кіровоградського вечірнього відділення у філіал Харківського політехнічного інституту. 9 червня 1967 року було створено Кіровоградський інститут сільськогосподарського машинобудування (КІСМ).
1 жовтня 1930 року Рада Народних Комісарів УСРР прийняла постанову про відкриття у місті інституту народної освіти. 1933 року інститут реорганізується в педагогічний інститут із фізико-математичним і хіміко-біологічним факультетами зі строком навчання чотири роки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkxTDAxbGJXOXlhV0ZzWDNSdlgzUm9aVjkyYVdOMGFXMXpYMjltWDBodmJHOWtiMjF2Y2w5cGJsOUxjbTl3ZVhadWVYUnphM2xwWHlVeVExOU9iM1psYldKbGNsOHlNREl6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxTlpXMXZjbWxoYkY5MGIxOTBhR1ZmZG1samRHbHRjMTl2Wmw5SWIyeHZaRzl0YjNKZmFXNWZTM0p2Y0hsMmJubDBjMnQ1YVY4bE1rTmZUbTkyWlcxaVpYSmZNakF5TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
1935 року на базі Кіровоградського педінституту утворюється учительський інститут із дворічним строком навчання. Одночасно продовжували навчання студенти II—IV курсів, які працювали за програмою педагогічного інституту. 1 вересня 1939 року поряд з учительським інститутом відновлюється й педагогічний інститут.
У роки Німецько-радянської війни від 5 серпня 1941 року місто було окуповане німецькими військами, а з 15 листопада 1941 року стало центром Кіровоградської округи. Місто було зайняте радянськими військами 8 січня 1944 року в результаті Кіровоградської наступальної операції.
1951 року було створено Кіровоградське військове авіаційне училище льотчиків далекої авіації, перейменоване згодом у 60-ті роки у Вище авіаційне училище льотчиків ВПС. Першим начальником училища став генерал-майор авіації А. Г. Мельников. З 1960 по 1978 роки училище було Кіровоградською школою вищої льотної підготовки цивільної авіації.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpsTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlVeU55VkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFqWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRFbE9ESWxSREFsUWpJbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTmZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRoR0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMVh5VkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JpVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U1TmlWRU1DVkNPVjhsUkRFbE9ETmZKVVF3SlRsQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzJKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVVlsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbE1qY2xSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pVSTJKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRYeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNFJpVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5WOGxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrWWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRFbE9ERWxSREVsT1RZbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNVNVFTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1F5VkVNU1U0TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
У 1959 році було створене Кіровоградське музичне училище. Спочатку воно розташовувалося у будинках на вулиці Дворцовій (тоді Леніна). У 1991 році музичне училище переїхало у будинок колишнього ленінського райкому КПРС на вулиці Маланюка.
У повоєнний час Кіровоград перетворився на важливий осередок легкої та машинобудівної промисловості з певною (історично та географічно сформованою) орієнтацією на сільське господарство. Зокрема, на повну потужність запрацювали заводи сільськогосподарських машин «Червона зірка» (нині ПАТ «Ельворті»), гідравлічних помп «Гідросила», радіодеталей «Радій», з виробництва друкарських машинок «Друкмаш» (нині не існує), завод Більшовик (нині не існує), завод імені Таратути (нині не існує), завод Дозувальних автоматів.
За радянських часів у Кіровограді працював найбільший у СРСР виробник електричних друкарських машинок «Ятрань» — завод «Друкмаш».
Протягом 1960—1980-х років Кіровоград продовжував нарощувати економічну базу, а населення міста знову подвоїлося. У цей час була в цілому оформлена сучасна міська інфраструктура, а у 1970-х роках із будівництвом набережної Інгулу було розв'язано давню проблему затоплення прибережної міської зони. У той самий час були знищені деякі пам'ятки архітектури міста. Наприклад, при ремонті приміщення театру було знищене все внутрішнє оздоблення. При розширенні вулиці Великої Перспективної (тоді Карла Маркса) був підірваний будинок Заславського.
Незалежна Україна
Кінець XX — початок XXI століття
На початку 90-х років промисловість у місті занепадає, частково ж відбувається переорієнтація міської економіки. Так, припинила діяльність низка виробництв, зокрема — «Друкмаш», завод ім. Таратути, кондитерська фабрика, молокозавод. Фактично припинив роботу міський аеропорт. І хоча ці підприємства були приватизовані, нові власники не спромоглися налагодити їхню роботу за нових економічних умов та збанкрутували. Наприкінці 1990-х років почалося пожвавлення діяльності приватних підприємців. Було побудовано нове підприємство з виробництва рослинних жирів та олій — Креатив. Модернізовано м'ясокомбінат Ятрань. Було відкрито нові магазини, аптеки, кількість робочих місць зросла. Окрім того, місто стало набувати кращого вигляду — як владою, так і підприємцями було зроблено ремонти фасадів деяких державних та приватних будівель.
У 2000-х роках у Кіровограді реалізується програма заходів із розбудови міста: здійснюється ремонт доріг, реконструкція музеїв та капітальний ремонт зовнішнього освітлення, доброустрій території колишньої фортеці Святої Єлисавети, комунальне господарство та підприємства міста придбали нову техніку, тролейбуси, автобуси, завершується газифікація приватного сектора, почали зводитись нові житлові та громадські будівлі, пожвавився економічний і торговельний сектор міста.
Фінансово-економічна криза в Україні наприкінці 2000-х років сильно вплинула на економіку Кіровограда — тенденції розвитку змінилися стагнаційними, що зачепили зокрема й найуспішнішу промислову галузь міста — сільськогосподарське машинобудування.
Після 1991 року загострилось питання перейменування Кіровограда — місцева інтелігенція і представники широкої громадськості не раз зверталися з подібними пропозиціями і петиціями до міських можновладців. Нарешті у квітні 2000 року у місті разом із Всеукраїнським референдумом відбувся місцевий референдум про перейменування міста. На голосування було винесено три варіанти відповідей: залишити місту чинну назву — Кіровоград, підтримати пропозиції про присвоєння обласному центру іншої назви або підтримати пропозиції про повернення місту назви часів Російської імперії — Єлисаветград. 70,88 % учасників місцевого референдуму проголосували за те, щоб залишити назву Кіровоград, 34,39 % — за те, щоб змінити назву на нову (Златопіль, Інгульськ, Степоград та ін.), 32,76 % — за те, щоб перейменувати на Єлисаветград.
У жовтні 2008 року Кіровоградська міськрада вирішила провести одночасно з позачерговими виборами до Верховної Ради України місцевий референдум про повернення місту назви Єлисаветград (1754—1924 рр.). На той час ідею такого референдуму та перейменування підтримували депутати впливових фракцій БЮТ, «Нашої України» та Партії регіонів. Однак рішення про проведення дочасних парламентських виборів одночасно з Президентськими виборами 2010 року в межах країни ухвалено не було. У 2015 році в рамках декомунізації в Україні паралельно із виборами до місцевих рад проводилося опитування про вибір назви міста серед запропонованих варіантів: Благомир, Ексампей, Єлисаветград, Златопіль, Інгульськ, Козацький, Кропивницький.
14 липня 2016 року постановою Верховної Ради України місто Кіровоград перейменоване на Кропивницький. За таку постанову проголосували 230 народних депутатів України.
Російсько-українська війна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4THlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNU55VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9EWWxSREFsUWpWZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3WHlVeVExOGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRBbFFqSWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1ZCTXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTVOeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJERWxPRFlsUkRBbFFqVmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd1h5VXlRMThsUkRBbE9VRWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrWWxSREFsUWpnbFJEQWxRaklsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUxTHpFd0pVUXhKVGd5SlVReEpUazJYeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0Y4bFJEQWxPRFFsUkRBbFFqSWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWpBbFJEQWxRamtsUkRBbFFqUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ETmZKVEpEWHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPUzVxY0djdk1qSXdjSGd0TVRBbFJERWxPRElsUkRFbE9UWmZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0WHlWRU1DVTROQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNPU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE0xOGxNa05mSlVRd0pUbEJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
З початком широкомасштабного вторгнення Росії в Україну у 2022 році, місто почало страждати від ракетних обстрілів російської армії. Зранку 1 березня російські окупанти обстріляли аеродром Канатове поблизу Кропивницького, намагаючись зруйнувати об'єкти інфраструктури. 12 березня російські війська атакували аеродром біля залізничної станції Канатове, внаслідок чого загинуло 7 військових. Зранку 23 липня прилетіло 13 ракет (8 ракет «Калібр» морського базування та 5 ракет Х-22 з літака ТУ-22М3). Ворог обстріляв військовий аеродром та залізничний об'єкт. 19 поранених та 3 загиблих. Повітряні тривоги в Кропивницькому звучали майже щоденно.
Станом на 24 травня в місті та області перебувало понад 40 000 вимушених переселенців із регіонів активного ведення бойових дій. За даними на 29 серпня, ця цифра збільшилася до 85 000 людей. Також, під час війни до Кропивницького переїхали різноманітні заклади та підприємства, зокрема Донецький державний університет внутрішніх справ із Маріуполя (спочатку Донецька), Харківський науково-дослідний інститут протезування, Донецький національний медичний університет із Краматорська (спочатку Донецька) та Херсонський державний аграрно-економічний університет.
24 травня 2023 на площі Героїв Майдану виступав оркестр 3-го окремого полку спецпризначення імені князя Святослава Хороброго.
Вулиці та місцевості Кропивницького
Сучасний Кропивницький поділяється на два адміністративні райони — Фортечний і Подільський. Кропивницькій міськраді також підпорядковується селище Нове.
Центральною площею міста є площа Героїв Майдану.
Головними міськими магістралями є вулиці Велика Перспективна (вісь центральної частини міста), Бобринецький шлях (шлях на Миколаїв), (шлях на Кременчук), (шляхи на Умань та Кишинів). Важливе значення для протиповеневого захисту має набережна.
Кропивницький має низку мікрорайонів:
|
Окрім того, традиційно район центральної площі Героїв Майдану є місцевим Центром, а за районом біля Єлисаветинської фортеці на початку вулиці Святослава Хороброго (з боку Інгулу) закріпилась назва Вали, а ділянку самої фортеці (нині Першої міської лікарні) і далі називають Військовим містечком, нерідко мікрорайон вулиці Верхньої Пермської іменують Пермським.
Адміністрація
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1TDB0cGNtOTJiMmh5WVdSZlkybDBlVjlqYjNWdVkybHNMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFMYVhKdmRtOW9jbUZrWDJOcGRIbGZZMjkxYm1OcGJDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
До складу міської ради міста Кропивницького входять 42 депутати, що обираються громадою міста строком на 5 років.
Виконавчу владу в місті очолює міський голова та Виконавчий комітет, який складається з 15 членів. Йому підпорядковані 5 департаментів, кожен із яких відповідає за певну сферу міського життя: економіки та фінансів; житлово-комунального господарства; розвитку торгівлі, побутового обслуговування, транспорту та зв'язку; містобудування та капітального будівництва; адміністративний; 8 управлінь, 10 відділів, 2 служби (контрольна й у справах дітей), реєстраційна палата та міський Центр соціальних служб для сім'ї, дітей та молоді.
Виконуючим обов'язки міського голови є Олександр Мосін.
Населення
Чисельність
Динаміку зміни чисельності міського населення демонструє таблиця, наведена нижче (дані ґрунтуються як на переписах населення Російської імперії, СРСР та перепису населення України 2001 року, так і на оцінюваннях чисельності населення та ін. даних):
Рік/Роки | Населення, мешканців | Рік | Населення, мешканців | Рік | Населення, мешканців |
---|---|---|---|---|---|
1770-ті | 2400 | 1910 | 76 000 | 1979 | 236 652 |
1784 | 4170 | 1926 | 65 000 | 1989 | 269 803 |
1787 | 4746 | 1939 | 100 300 | 1995 | 278 300 |
1858 | 23 700 | 1943 | 63 403 | 2001 | 254 103 |
1873 | 38 100 | 1959 | 128 207 | 2009 | 245 700 |
1897 | 61 500 | 1970 | 188 795 | 2016 | 231 089 |
Етнічний склад
У етнічному складі населення Кропивницького більшість складають українці — за даними останнього Перепису населення України (2001) їхня питома частка склала 85,8 %, таким чином, збільшившись у порівнянні із 1989 роком на 9 %.
Численною є громада росіян (12 % від загалу у 2001 році). Також у місті проживають білоруси, молдовани, вірмени, болгари, грузини, німці та представники інших етносів. На представників усіх національних громад Кропивницького, крім українців та росіян, припадає лише трохи більш як 2 %.
Історична динаміка національного складу за даними переписів:
1897 | 1926 | 1939 | 1959 | 1989 | 2001 | |
українці | 23,6 % | 44,6 % | 72,0 % | 75,0 % | 76,9 % | 85,8 % |
росіяни | 34,6 % | 25,0 % | 10,9 % | 18,6 % | 19,5 % | 12,0 % |
білоруси | 0,1 % | 0,2 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,8 % | 0,5 % |
молдовани | 0,03 % | 0,2 % | 0,7 % | 0,4 % | 0,5 % | 0,3 % |
євреї | 37,8 % | 27,7 % | 14,6 % | 4,4 % | 1,9 % | 0,1 % |
Мовний склад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDB0cGNtOTJiMmh5WVdST1RESXdNREV1Y0c1bkx6SXdNSEI0TFV0cGNtOTJiMmh5WVdST1RESXdNREV1Y0c1bi5wbmc=.png)
Вторгнення Росії в Україну спровокувало нову хвилю українізації в місті, дедалі більше людей вважають за краще розмовляти українською. Згідно з опитуванням, проведеним Міжнародним республіканським інститутом у квітні-травні 2023-го року, українською вдома розмовляли 77 % населення міста, російською — 20 %.
Релігійний склад
Більшість вірян належать до православних церков різних конфесій (УПЦ МП, ПЦУ). У місті діють єпархіальні управління УПЦ МП та ПЦУ, мають свої храми православні, католицька та юдейська громади, об'єднання церков ЄХБ.
Єврейська громада
Історія єврейської громади міста розпочалася з кінця 60-х, початку 70-х років XVIII століття. Про динаміку зростання кількісного складу єврейського населення у місті Єлисаветграді свідчить той факт, що у 1796 році тут проживали 423 євреї, а за результатами перепису 1859 року — 2323 представники цієї національності, що становило понад третину міського населення.
У 1880 році Я. Гордін організував у Єлисаветграді Духовно-біблейське братство, яке мало на меті провести реформу єврейського побуту та релігії.
Євреї Єлисаветграда в кінці XIX століття були зайняті у торгівлі, у промисловості, на транспорті та охороні здоров'я. Одна з перших у Російській імперії міська трамвайна мережа — за складом працівників майже цілком була єврейською.
Приватна лікарня секретаря Медичного Товариства невропатолога Ісака Гольденберга (нині лікарня № 3) стала першою лікарнею в місті і лишилася такою при радянській владі. Її будинок на розі сучасних вулиць Пашутінська та Дворцова під № 45/35 є пам'яткою архітектури в мавританському стилі.
Увійшли в історію імена композитора Юлія Мейтуса, драматурга Якова Гордіна, лікаря Натана Ширмана, письменника Ісака Шкловського, поета Аминодава Шполянського (Дона Амінадо), фізико-хіміка Давида Талмуда та багатьох інших, які зробили величезний внесок у розвиток не лише вітчизняної, а й світових науки, культури, літератури тощо. Відродження релігійної єврейської громади у Кропивницькому розпочалося з 1991 року після прийняття Закону України «Про свободу совісті та релігійні організації». Тоді ж громаді було передано приміщення синагоги та споруджено перший в Україні пам'ятник «Євреям — жертвам нацизму» на місці їхнього розстрілу. З 1996 року релігійна громада прогресивного юдаїзму була перереєстрована і отримала назву «Атіква» («Надія»).
За словами керівника організації Емми Спектор зараз членами єврейської громади міста є понад 200 осіб. В основному це люди пенсійного віку. При громаді успішно діють бібліотека та музей «Євреї Єлисаветграда». Книгозбірня нині налічує понад 3000 примірників, які зібрали члени громади. Тут проводились фестивалі єврейської книги, заняття з вивчення національних традицій, історії, івриту, відбувалися зустрічі у літературній вітальні. Волонтери готують цікаві розповіді на зазначену тематику, приходить багато цікавих людей — земляків, яких доля розкидала по світі, нащадки колишніх мешканців міста, які хочуть достеменно вивчити власні родові корені. У читальному залі бібліотеки можна почитати свіжу періодику — місцеві та єврейські газети «ВЕК», «Еврейский обозреватель», «Хадашот».
У всесвітній день Голокосту покладають до пам'ятного знака квіти, вшановують пам'ять безневинно загиблих. Загалом, уся експозиція музею висвітлює понад 30 тем. Саме цей заклад виявився першим єврейським музеєм в Україні і став прикладом для громад інших міст.
Грецька громада
У 1753 році греки почали селитись на правому березі Інгулу біля місця, де мала бути побудована фортеця Святої Єлисавети. Поселення греків отримало назву Грецька слобода.
Найбільше їх переселилося з Македонії, інші з Константинополя та з островів, двоє вийшли з Січі Запорізької, були вихідці також з Австро-Угорщини, Бессарабії, з Ніжина, а також із Венеції. А втім, чисельність грецької колонії у місті ніколи не була великою. В останні роки царювання імператриці Єлисавети Петрівни греків тут нараховувалось (без робітників) трохи більше як 50 душ із дружинами та дітьми.
У 1755 році Грецька слобода увійшла до складу новоствореного міста Єлисавет. Поселення греків також було підпорядковане магістратові, який розміщувався на розі сучасних вулиць Пашутинської та Преображенської.
У 1760 році під керівництвом ще одного вихідця з Венеції — Єфима Темелія — Єлисаветградські греки виступили з клопотанням про спорудження свого храму у місті та про відкриття при храмі «страннокримнаго дома» для «убогих безязичних» «із їх братії». Стосовно останнього ми ніяких відомостей не маємо, а щодо храму, то вже у наступному році греки — майстри з Ніжина розпочали роботу. Спорудження тривало близько семи років. Середній престол церкви було освячено 1766 року у ім'я Володимирської Божої Матері, хоча боковий вівтар не було закінчено ще і в цей час. Отже, єлисаветградські греки мали у місті свою церкву та завідували через титарів її справами, збільшуючи церковну казну лихварством. Крім того, вони мали вибраного та домовленого священника, який здійснював богослужіння грецькою мовою.
Наприкінці XVIII століття у Єлисаветграді нараховувалось вже більш як сто греків. У середині 70-х років переважна більшість їх переселилась до Маріуполя. У єлисаветградському ревізькому реєстрі 1811 року вже показані лише дві родини, що залишилися від грецької колонії міста XVIII століття: Фундуклеї та Петрови. Про родину Фундуклеїв у Кропивницькому і досі нагадує центральна міська площа. Адже цю ділянку землі 1 вересня 1839 року було подаровано місту статським радником сенатором Ю. І. Фундуклеєм.
Економіка
Промисловість
За інформацією головного управління статистики в Кіровоградській області, за січень-серпень 2012 року підприємствами Кропивницького реалізовано промислової продукції, виконано робіт та надано послуг на суму 7,551 млрд грн.
Промисловий комплекс міста налічує у 2017 році 131 підприємство облікового кола і охоплює 12 галузей.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE1THlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE15VkVNU1U0TnlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFrTWxSREVsT1RZbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpHSlVReEpUZ3pKVVF4SlRneFh5VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNE0xOGxReklsUVVJbFJEQWxRVGNsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSTNKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd0pVTXlKVUpDWHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VRWxSREVsT1RZbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREVsT1RZbE1rTmZNakF3T1M1cWNHY3ZNak13Y0hndEpVUXdKVUV4SlVReEpUZ3pKVVF4SlRnM0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNReVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtZbFJERWxPRE1sUkRFbE9ERmZKVVF3SlVJM0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVReEpUZ3pYeVZETWlWQlFpVkVNQ1ZCTnlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRamNsUkRFbE9UWWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxReklsUWtKZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNU5pVXlRMTh5TURBNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMyTHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05GOGxSREFsUVRFbFJEQWxRakFsUkRFbE9EVWxSREFsUWpNbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWpBbFJERWxPRGhmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNVNVFTVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNU1U1Tmk1cWNHY3ZNak13Y0hndEpVUXdKVGszSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTROU1ZFTUNWQ015VkVNU1U1TmlWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0T0Y4bFJERWxPRE5mSlVRd0pUbEJKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRrMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Провідні галузі промисловості міста — машинобудування та харчова промисловість.
Основні підприємства кропивницького машинобудування:
- ПАТ НВП «Радій» — провідне підприємство з проєктування, розробки та виготовлення автоматизованих систем управління технологічними процесами для атомних електростанцій України.
- ПАТ «Ельворті» — є флагманом і одним із найстаріших підприємств галузі, було засноване англійськими підприємцями братами Ельворті ще 1874 року. Завод виготовляє посівну, ґрунтообробну та збиральну техніку для агропромислового комплексу.
- ПАТ «Гідросила» — виготовляє гідроагрегати для гідросистем комбайнів, тракторів, будівельно-дорожніх та інших мобільних машин.
У машинобудуванні випуск промислової продукції у 2011 році, як порівняти з 2010 роком, збільшився на 13,4 %, зокрема на підприємствах з виробництва машин та устаткування для сільського та лісового господарства — в 1,7 раза, машин та устаткування загального призначення — на 29,8 %, електророзподільної та контрольної апаратури — на 1,8 %.
Галузь виробництва будівельних матеріалів у місті представлена ЗАТ «Кіровоградграніт».
У структурі промисловості особливе місце посідає , до якої належить 18 підприємств, зорієнтованих переважно на виготовлення хлібобулочних, м'ясних, молочних виробів, олії, майонезу, алкогольних і безалкогольних напоїв та іншої продукції. Провідні з них:
- — спеціалізується на виробництві олії. Питома вага підприємства в загальних обсягах виробництва цієї продукції в Україні становить близько 10 %.
- — одне з провідних підприємств харчової промисловості України, виробляє близько 200 найменувань продукції (ковбаси і копченості, м'ясні продукти і напівфабрикати, риба, пельмені та вареники). На підприємстві впроваджено систему управління якістю за міжнародними стандартами ISO 9001:2000.
- Підприємство об'єднання громадян «Фірма Ласка» громадського об'єднання «Асоціації підтримки вітчизняного товаровиробника» — провідний виробник морозива у країні (понад 100 видів), має розгалужену дилерську мережу у багатьох регіонах України та експортує свою продукцію до низки країн СНД та США.
- ТОВ «Кіровоградхліб 2014» — місцевий виробник хлібобулочної продукції.
Легка промисловість у Кропивницькому представлена ВАТ Кіровоградська швейна фабрика «Зорянка», що співпрацює з провідними закордонними фірмами «Монтана», «Реггі Дизайн» та «Ленор Кардьє». Підприємство виготовляє жіночий одяг за дизайнерськими розробками модельєрів цих фірм за схемою давальницької сировини.
Торгівля та побутове обслуговування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJsTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pUbEJKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJd0xtcHdaeTh5TXpCd2VDMGxSREFsUVRZbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQlh5VkVNQ1U1UVNWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNOQzVmSlVRd0pVRXlKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1TVTROaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1GOGxSREFsUWpKZkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTjE4bFJEQWxRa0VsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1lsUkRFbE9ETWxSREVsT0RFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSmZKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXhKVGc0SlVRd0pVSkVKVVF4SlRoREpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNE0xOGxReklsUVVJbFJEQWxPVFFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFrTWxSREFsUWpBbFJERWxPRGdsUXpJbFFrSXVhbkJuTHpJek1IQjRMU1ZFTUNVNVFTVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DNWZKVVF3SlVFeUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUY4bFJEQWxRakpmSlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkNOMThsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFrWWxSREVsT0RNbFJERWxPREVsUkRFbE9UWWxSREFsUWpKZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUk0SlVReEpUZzRKVVF3SlVKRUpVUXhKVGhESlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGWHlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNU1U0TTE4bFF6SWxRVUlsUkRBbE9UUWxSREVsT0RBbFJERWxPRE1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRFbE9EZ2xReklsUWtJdWFuQm4uanBn.jpg)
Кропивницький має давні торговельні традиції. 29 червня 1754 року біля фортеці, що будувалася, відбувся перший ярмарок, а від 1788 року згідно з царським указом ярмарки в місті стали щорічними. Всього їх проводилось протягом року 4 — найбільшим за торговими оборотами був Георгіївський, що відбувався 23 квітня.
На території міста Кропивницького функціонують Кіровоградська регіональна торгово-промислова палата, 24 ринки, 4069 об'єктів торгівлі і побутового обслуговування, зокрема 2705 підприємств роздрібної торгівлі (з них: 2000 крамниць та відділів, 6 супермаркетів, 30 торгових комплексів та центрів, 12 автосалонів, 4 торгові доми, 175 аптек, 150 підприємств гуртової та гуртово-роздрібної торгівлі, 42 АЗС (з них 4 — АГЗС), 384 заклади харчування (зокрема 5 ресторанів, 82 їдальні, 168 кафе, 5 барів, 28 перекусень, 17 пивних барів) та 627 побутового обслуговування (зокрема 99 перукарень, 8 пралень, 107 СТО, 110 майстерень, 29 ательє, 11 більярдних та саун), які повністю задовольняють потреби населення у товарах народного споживання і наданні послуг.
У місті представлені мережі супермаркетів як продовольчих і господарських товарів — «Сільпо», «Велика Кишеня», «АТБ», «Наш Край», так і побутової та професійної техніки, аудіо- та відеоелектроніки — «Фокстрот», «Технополіс», «АБВ-Техніка», «Техноярмарок», Comfy. Діє місцева продуктова мережа «Копилка».
Кропивницький має декілька готелів, розташованих у центральній частині міста — тризірковий готельний комплекс «Європа», чотиризірковий готель Reikartz і двозіркові «Турист», «Київ» та «Інгул». У 2000-х роках у центрі міста після ретельної реставрації історичної будівлі було відкрито готель «Каталунья», перший чотиризірковий готель у місті. Інші готелі — «Україна» і відомчий «Сервіс-Радій», за містом також є декілька придорожніх готельних комплексів і мотелів («Орлине гніздо» і «Ліана»).
У місті працює понад півтора десятка автосалонів.
Близько 40 АЗС у Кропивницькому є власністю, як великих операторів ринку («Укртатнафта»), так і місцевих — ТОВ «Кіровоградське паливо», «Славнафта-Кіровоград» тощо.
Пошта, зв'язок, банківська сфера і страхування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTDFCdmMzUmhiWFJmYVc1ZlMzSnZjSGwyYm5sMGMydDVhUzVxY0djdk1qSXdjSGd0VUc5emRHRnRkRjlwYmw5TGNtOXdlWFp1ZVhSemEzbHBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
У 1869 році в Єлисаветграді відкрито телеграф, а 1884 року — нову поштову контору.
У теперішній час головним оператором надання населенню і бізнесу поштових послуг у Кропивницькому (і області) є філія національного оператора підприємства УДППЗ «Укрпошта» — Кіровоградська дирекція УДППЗ «Укрпошта», яка у своєму складі має відособлені структурні підрозділи: 7 центрів поштового зв'язку, 12 цехів обслуговування споживачів, чимало відділень у місті та області.
У Кропивницькому працює управління НБУ в Кіровоградській області та діють регіональні представництва і філії 30 українських банків, існує розгалужена мережа банкоматів.
Ринок страхування в місті представляють понад 30 компаній, численні страхові компанії-відгалуження комерційних банків.
Транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJqTDFKaGFXeDNZWGxmYzNSaGRHbHZibDhsTWpoTGFYSnZkbTlvY21Ga0pUSTVMbXB3Wnk4eU16QndlQzFTWVdsc2QyRjVYM04wWVhScGIyNWZKVEk0UzJseWIzWnZhSEpoWkNVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Через місто проходять автошляхи європейського значення: Ужгород — Тернопіль — Кропивницький — Донецьк — Довжанське (E50), Полтава — Кропивницький — Кишинів — Галац — Слобозія (E584); регіональні автошляхи: Кропивницький — Миколаїв, Кропивницький — Олександрівка; залізниця Котовськ — Помічна — Знам'янка.
У місті працює 2 автостанції і залізничний вокзал, функціонує аеропорт «Кіровоград» (2 злітно-посадкові смуги, одна з яких є чинною), що відповідає 3-й категорії ІКАО, перебуває державне підприємство авіакомпанія «Авіалінії України», авіакомпанія «УРГА», що працює на міжнародних авіалініях. Урга є членом Європейської асоціації регіональних авіакомпаній (ERA).
До 1941 року в Кропивницькому працювали 2 трамвайні лінії.
У 1941 році при відступі радянських військ було підірвано трамвайну електростанцію, зруйновано господарство. Німці при відступі розібрали колії та вивезли їх. Після закінчення війни були невдалі (через брак коштів) спроби відновити трамвай.
Нині міський громадський транспорт представлений тролейбусами, автобусами і маршрутними таксі.
Автобусні пасажирські перевезення в Кропивницькому здійснюються машинами «Автобусного парку 13527» — належить ТОВ «Єлисаветградська транспортна компанія». Це ж напівдержавне підприємство наряду з декількома приватними операторами представлене і на ринку перевезень маршрутними таксі міста (загалом понад 20 маршрутів), що становить основу внутрішньоміського пасажиропотоку.
Значну роль у місті відіграє тролейбусне сполучення. Тролейбусний рух у Кропивницькому було відкрито 2 листопада 1967 року. Переживши кризовий стан на початку 2000-х, у середині десятиліття галузь було реанімовано. Станом на січень 2022 року в місті працює 10 тролейбусних маршрутів (№ 1, 4, 5, 7, 7А, 8, 9, 10, 10А, 11). Тролейбусне перевезення здійснює Комунальне підприємство «ЕЛЕКТРОТРАНС» Міської Ради міста Кропивницького. Рухомий склад: тролейбуси ЗіУ-682, ЮМЗ Т2 і ElectroLAZ-12. Також вказане підприємство виконує перевезення автобусами по маршрутах: 46, 46А, 103, 104A, 111А, 111Б, 114, 116, 118, 119А, 119Б, 123, 130A, 274.
Соціальна інфраструктура: комунальне господарство, медицина і освіта
Комунальне господарство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsxTHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE55VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtNbFJERWxPVFlsUkRFbE9ERWxSREVsT0RKZkpVUXdKVGcySlVRd0pVSkVKVVF3SlVJekpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNYeVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRSVjhsUkRBbFFqZGZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUpGSlVReEpUZ3lKVVF4SlRoR0pVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKRExtcHdaeTh5TXpCd2VDMGxSREFsT1RjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSWxSREVsT1RZbFJEQWxRamNsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRGNsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkRKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lYeVZFTUNVNE5pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUWw4bFJEQWxRaklsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrVWxSREVsT0VWZkpVUXdKVUkzWHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TWlWRU1TVTRSaVZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNReTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Більшість міських комунікацій у Кропивницькому збудовані ще за СРСР, а в 1990-ті на них не вистачало фінансування, тому в місті схожі для решти українських міст проблеми з комунальним господарством. Серед позитиву відмічається відносне розв'язання проблеми з водопостачанням (водогін у тоді ще Єлисаветграді взялися будувати ще в 70-х роках XIX століття, а завершили спорудження 1893 року — місто щодобово отримувало 22 тисячі відер води, стали до дії 167 пожежних та 160 дворових колонок, втім вода була платною).
Газопостачання в Кропивницькому здійснюється ВАТ «Кіровоградгаз». Постачання електричної енергії в область здійснює оператор ВАТ «Кіровоградобленерго», який є монополістом, до основних видів ліцензованої діяльності якого належать виробництво, передача та постачання електроенергії споживачам Кропивницького (та Кіровоградської області) за тарифами, що регулюються згідно з чинним законодавством.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0l1WHlWRU1DVTVNQ1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TlM1ZkpVUXdKVGxHSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnekpVUXhKVGczSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdYeVV5T0NWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DVXlPU1V5UTE4ME1GOHlNREU1TG1wd1p5OHlNamx3ZUMwbFJEQWxPVUVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1lsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSXlKVVF4SlRnekpVUXdKVUpDTGw4bFJEQWxPVEFsUkRFbE9EQWxSREVsT0RVdVh5VkVNQ1U1UmlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE15VkVNU1U0TnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsTWpnbFJEQWxPVFFsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9EWWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQWxNamtsTWtOZk5EQmZNakF4T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Для водозабезпечення Кропивницького (і низки інших населених пунктів області) в 1973 році було введено в експлуатацію водогін «Дніпро — Кіровоград» проєктною потужністю споруд 168 тисяч м³ питної води на добу — станом на 2005 рік централізованим водопостачанням охоплено 88,6 % міста.
Орган, відповідальний за водопостачання в місті, перебуває натепер у комунальній власності — комунальне підприємство «Кропивницьке водопровідно-каналізаційне господарство Кропивницької міської ради». Також до системи комунального господарства Кропивницького належать житлово-експлуатаційні організації («ЖЕО № 1,2,3,4»), житлово-експлуатаційна контора № 9, ДКП «Аварійно-диспетчерська служба». На комунальне підприємство «Теплоенергетик» покладено функцію контролю за міськими тепловими мережами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk15TDFKbGJXSnNZV2xmWkdWZmJHRmZjbWwyYVNWRE15VkJPSEpsWDBsdWFIVnNKVEpEWDB0eWIzQjVkbTU1ZEhOcmVXa2xNa05mWTJWdWRISmxYMlJsWDJ3bE1qZFZhM0poYVc1bFh5VXlRMTh5TlM0eE1pNHlNREl6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxU1pXMWliR0ZwWDJSbFgyeGhYM0pwZG1rbFF6TWxRVGh5WlY5SmJtaDFiQ1V5UTE5TGNtOXdlWFp1ZVhSemEzbHBKVEpEWDJObGJuUnlaVjlrWlY5c0pUSTNWV3R5WVdsdVpWOGxNa05mTWpVdU1USXVNakF5TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
У місті створені також спеціальні служби-комунальні підприємства — з утримання міських шляхів (і мостів); «Міськсвітло», що відповідає за станом електричних мереж і зовнішнім освітленням міста; «Трест зеленого господарства», що здійснює функцію озеленення тощо.
Медицина
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF5THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWtNbFJERWxPVFlsUkRFbE9ERWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkVKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZDUXlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VRWxSREVsT1RZbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWpBdWFuQm5Mekl6TUhCNExTVkVNQ1U1UmlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0T0NWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrTWxSREVsT1RZbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpFSlVReEpUaEdYeVZFTUNWQ1F5VkVNU1U1TmlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVUVsUkRFbE9UWWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Міську лікарню в Кропивницькому (тоді Єлисаветграді) було відкрито в 1823 році — вона була на 54 ліжка, за лікування в ній треба було платити 30 копійок на день для місцевого населення і 50 — для приїжджих.
Нині охорону здоров'я в Кропивницькому здійснюють 17 закладів лікувального і профілактичного спрямування. Серед них:
- Комунальне некомерційне підприємство Поліклінічне об'єднання, що має у своєму складі 5 поліклінік.
- Центр первинної медико-санітарної допомоги № 1.
- Центр первинної медико-санітарної допомоги № 2.
- Кіровоградська обласна лікарня.
- Кіровоградська обласна станція переливання крові.
- Центральна міська лікарня зі стаціонарами №№ 1 і 2.
- Міська лікарня № 2 ім. Святої Анни.
- Кропивницька міська лікарня швидкої медичної допомоги і станція ШМД.
- 2 пологові будинки.
- Обласна клінічна дитяча лікарня.
- Дитяча поліклініка № 1 і дитяча міська лікарня.
- Декілька стоматологічних поліклінік, зокрема дитяча, міський туберкульозний диспансер і деякі інші спеціалізовані медичні заклади.
Освіта
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrVWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkRKVVF4SlRrMkpVUXhKVGhHWHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VRWxSREVsT1RZbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREVsT1RZdWFuQm5MekUyTUhCNExTVkVNQ1U1TkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ESWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpESlVReEpUazJKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVUVsUkRFbE9UWWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRFbE9UWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Першу школу (для дітей офіцерів) в Єлисаветграді було відкрито в 1763 році. Наприкінці XVIII ст. в ній навчалося 53 учні. У 1861 році в місті вже налічувалося 8 навчальних закладів, і це не враховуючи приватних пансіонів.
Велике значення для Кропивницького та й України в цілому мали Єлисаветградська чоловіча гімназія та Єлисаветградське земське реальне училище, ставши альма-матер для цілої плеяди діячів культури і громадського життя.
У Кропивницькому діє розгалужена мережа закладів дошкільної освіти і закладів середньої освіти. У 43 школах навчається і виховується 39 145 учнів. Особливо популярні заклади освіти нового типу: школи-гімназії, кібернетико-технічний коледж та ліцей. У місті 46 дитячих дошкільних закладів. Виховуються в дитсадках 9900 дітей дошкільного віку. Також у місті талановитим учням декілька комунальних закладів надають позашкільну, мистецьку (4 музичні школи) і спортивну освіту.
Вищу освіту в Кропивницькому можна здобути в 14 ЗВО різного профілю, з яких 5 мають III—IV рівні акредитації (3 державних і 3 приватних), решта 8 — І—ІІ рівні акредитації (лише один із них є приватним), а також у численних філіях (структурних підрозділах) закладів вищої освіти, розташованих у інших містах держави.
Провідними державними вишами міста є Центральноукраїнський національний технічний університет, Центральноукраїнський державний педагогічний університет імені Володимира Винниченка та Державна льотна академія Національного авіаційного університету України.
Традиційно популярним лишається навчання у професійних профільних державних закладах фахової передвищої: , медичному коледжі ім. Є. Й. Мухіна, Кіровоградському музичному училищі, Кропивницькому будівельному технікумі, Кіровоградському коледжі статистики НАСОА тощо.
Як структурні підрозділи (відокремлені) вишів з інших міст України, що діють у Кропивницькому, надають освітні послуги філія Відкритого міжнародного університету розвитку людини «Україна», філія Міжрегіональної академії управління персоналом, Факультет менеджменту туризму Київського інституту туризму, економіки і права, факультет КНУКіМ.
2015 року засновано першу в Україні ініціативу неформальної професійної освіти
Засоби масової інформації
Друковані
Інтернет-видання
Місцеві телерадіокомпанії
- Суспільне Кропивницький
- Оператор кабельного телебачення ТОВ Телерадіоінформаційна компанія «КАБС».
FM-радіостанції
№№ п/п | Частота, МГц | Назва | Потужність | Адреса вежі | Передавач |
---|---|---|---|---|---|
1 | 88,7 | «Радіо Промінь» | 1 | просп. Інженерів 10-А | |
2 | 91,2 | Українське радіо / Українське радіо Кропивницький | 0,25 | вул. Садова 88 | КФКРРТ |
3 | 91,8 | «Радіо Культура» | 1 | просп. Інженерів 10-А | |
4 | 98,9 | «Мелодія FM» | 0,1 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
5 | 99,3 | Армія FM | 0,5 | проспект Інженерів 2 | |
6 | 100,0 | 0,5 | проспект Інженерів 2 | ||
7 | 100,5 | «Країна ФМ» | 0,5 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
8 | 101,5 | «Радіо Максимум» (план) | 1 | проспект Інженерів 2 | |
9 | 101,9 | Radio ROKS | 0,1 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
10 | 102,6 | «Авторадіо» | 0,1 | проспект Інженерів 2 | |
11 | 103,4 | «Kiss FM» | 0,25 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
12 | 103,8 | «Радіо Байрактар» | 1 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
13 | 104,2 | «Радіо Максимум» | 0,1 | вул. Глінки 2 | РПЦ РА "Золотий Грамофон" |
14 | 104,6 | «Радіо НВ» | 1 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
15 | 105,3 | «Хіт FM» | 1 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
16 | 105,8 | «Radio Relax» | 1 | вул. Академіка Тамма 31 | Радіозавод |
17 | 106,2 | «Перець FM» | 1 | вул. Глінки 2 | РПЦ РА "Золотий Грамофон" |
18 | 106,7 | «Шлягер FM» | 0,5 | вул. Садова 88 | КФКРРТ |
19 | 107,2 | «Люкс FM» | 0,5 | вул. Садова 88 | КФКРРТ |
20 | 107,9 | «Наше радіо» | 1 | проспект Інженерів 2 |
- Також у місті є і Міжнародні радіостанції «Sfera Music» та «Шансон Плюс»
У регіоні активно розвивається Інтернет:
- головні центральні регіональні державні органи і більшість установ та закладів різних галузей міста станом на 2012 рік мають власні вебсторінки.
Політичне та громадське життя
У місті (станом на початок 2008 року) діє 298 громадських організацій, з числа яких 11 — жіночі, 11 — ветеранські, і 49 молодіжних. Молодіжне життя Кропивницького активізується завдяки ряду громадських організацій, що об'єднують своє членство для провадження різноманітної діяльності за інтересами. До найдієвіших молодіжних організацій можна віднести такі молодіжні громадські організації, як Фундація Регіональних Ініціатив. У Кропивницькому активно діють також міські осередки Пласту — Національної Скаутської Організації України та Українського дитячо-юнацького товариства «Січ», що проводять виховні програми для української молоді міста; міську організацію Кіровоградської обласної ліги інтелектуального розвитку «КОЛІР», що займається організацією і проведенням інтелектуальних ігор, та низку організацій — юнацьких відгалужень партійних організацій. Також у місті активно працюють аналітичні центри та правозахисні громадські організації, як-от «Асоціація Політичних Наук», «Територія успіху», тощо. Найактивніші громадські організації міста (32 організації) об'єднані в коаліцію «Рада експертів», створену за сприяння та за зразком Реанімаційного пакета реформ.
Культура, дозвілля і спорт
Кропивницький є значним культурним осередком центру України — тут працюють театри й кінотеатри, обласна філармонія, численні музеї, 30 бібліотек, 9 будинків культури і центрів дозвілля, 4 дитячих музичних школи, по одній — мистецькій і художній дитячій школі, чимало музичних і фольклорних колективів тощо.
Функції з додержання державної політики в галузі культури й культурного розвитку громадян міста, як українців, так і представників національних меншин, здійснює Відділ культури і туризму Кропивницької міськради.
Єдине місто-побратим, з яким у Кропивницького встановлені партнерські стосунки — Добрич, у Болгарії.
У 2011 році Кропивницький здобув звання танцювальної столиці України.
У 2017 році місто стало центром проведення започаткованого Національного мистецького фестивалю, який отримав назву «Кроп- фест».
Театри, музика, кіно
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0THlWRU1DVkJNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1ERXVhbkJuTHpJek1IQjRMU1ZFTUNWQk1pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TURFdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkxTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUY4bFJEQWxPVGNsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJERWxPRVlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNVNVFTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1F5VkVNU1U0TXk1cWNHY3ZNak13Y0hndEpVUXdKVGxCSlVReEpUazJKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF4SlRnd1h5VkVNQ1U1TnlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0UmlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJERWxPRE5mSlVRd0pUbEJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnekxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Кропивницький (Єлисаветград) відомий тим, що тут розпочав роботу перший український професійний театральний колектив — наприкінці XIX — на початку XX століть на сцені місцевого театру виступали корифеї української сцени — Іван Тобілевич, Марко Кропивницький, Микола Садовський, Панас Саксаганський, Михайло Старицький, Марія Заньковецька. У приміщенні єлисаветградських театрів виступали вітчизняні та зарубіжні композитори і музиканти Ференц Ліст, Модест Мусоргський, Олександр Скрябін, Антон Рубінштейн, Микола Лисенко та співаки Федір Шаляпін, Леонід Собінов.
Сучасні кропивницькі театри:
- академічний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького;
- обласний академічний театр ляльок;
- академічний театр музики, пісні і танцю «Зоряни»;
- студентський театр-студія «Резонанс»;
- театр-студія «Мода».
У місті діє обласна філармонія, при якій працюють Академічний театр музики, пісні і танцю «Зоряни», Ансамбль народної та сучасної музики «Єлисавет-ретро», камерний оркестр «Концертіно», діє дитяча філармонія.
Інші професіональні творчі (музичні і хореографічні) колективи міста: заслужений ансамбль народного танцю України «Ятрань», муніципальний камерний хор, ансамбль пісні і танцю «Весна», дитячі колективи «Пролісок», «Росинка» та інші. Сучасні діячі культури Кропивницького: народні артисти України А. Кривохижа й А. Червінська, заслужені артисти України В. Стратьєв, Р. Валькевич, Б. Попов.
Станом на кінець 2014 року в Кропивницькому є 1 кінотеатр:
Музеї та бібліотеки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhoTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0l1WHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVVlsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJERWxPREVsUkRBbFFrWWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ESWxSREFsUWpnbFJEQWxRaklsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbE1rTmZOakJmTWpBeE9WOHpMbXB3Wnk4eU16QndlQzBsUkRBbE9VRWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrWWxSREFsUWpnbFJEQWxRaklsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNMbDhsUkRBbE9USWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pUbEdKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKR0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkJKVVF4SlRneUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlRKRFh6WXdYekl3TVRsZk15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTHlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0l1WHlWRU1DVTVNQ1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TlM1ZkpVUXdKVGxHSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnekpVUXhKVGczSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVEpEWHpnNUxtcHdaeTh5TXpCd2VDMGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRBbFFqSWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUl5SlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQ0xsOGxSREFsT1RBbFJERWxPREFsUkRFbE9EVXVYeVZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNVeVExODRPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У Кропивницькому (та його околицях) діють 11 музеїв:
- обласний краєзнавчий музей;
- на правах відділів краєзнавчого музею:
- обласний художній музей;
- художньо-меморіальний музей Олександра Осмьоркіна;
- музей Генріха Нейгауза;
- літературно-меморіальний музей Івана Карпенка-Карого;
- музей музичної культури імені Кароля Шимановського;
- народний меморіальний музей Юлія Мейтуса;
- історичний музей «Євреї Єлисаветграда».
Окрім фінансованих із міського бюджету, є низка відомчих музеїв, деякі з яких відкриті для загального огляду, — серед них Музей історії заводу «Червона зірка» та Музей Кіровоградської обласної лікарні. Велике й цінне зібрання стародруків зберігається у відділі краєзнавства та рідкісної книги обласної універсальної бібліотеки ім. Д. I. Чижевського.
У березні 2011 року відкрилась галерея «Єлисаветград» — перша приватна художня галерея в місті. У колекції галереї твори українських художників другої половини XX — початку XXI ст. Розташована в колишньому житловому будинку пекаря Алексєєнка (будівля кінця XIX ст.).
Серед сучасних кропивницьких краєзнавців та істориків — Юрій Матівос, Сергій Шевченко, Анатолій Авдєєв, Василь Бондар, Костянтин Шляховий, Юрій Тютюшкін, Павло Босий тощо.
У Кропивницькому діє розгалужена мережа бібліотечних закладів. Головні бібліотеки міста і регіону:
- Обласна універсальна наукова бібліотека ім. Д. І. Чижевського (вул. Велика Перспективна, 24);
- Кіровоградська обласна бібліотека для юнацтва ім. Є. Маланюка (вул. Декабристів, 6/15; до 22.08.2017 року мала ім'я українського письменника О. М. Бойченка);
- Кіровоградська обласна бібліотека для дітей ім. Т. Г. Шевченка (вул. Шевченка 5/22; з 1958 по 14 липня 2015 року бібліотека мала ім'я дитячого письменника А. П. Гайдара).
Культурні, національні та релігійні товариства
Зі здобуттям незалежності України (1991), національно-культурні потреби українців та інших етнічних груп держави, представники яких проживають у Кропивницькому, реалізуються у значному числі офіційних державних структур — у місті плідно функціонують обласні осередки загальноукраїнських культурницьких організацій — Спілки письменників України, Спілки журналістів України, Спілки художників України та інших.
Культурницькою організацією в місті є Кіровоградська обласна організація Всеукраїнського товариства «Просвіта» імені Тараса Шевченка, яка постала як ініціативна група у складі місцевих науковців ще в червні 1989 року (власне діяльність Товариства в місті була відновлена після великої перерви, спричиненої поразкою у національно-визвольних змаганнях початку XX ст.), і є натепер провідним осередком української культури міста. Українське козацтво (його новітня форма) представлено в місті Кіровоградським крайовим козацьким товариством Буго-Гардівської паланки Українського козацтва.
У Кропивницькому діє низка національних і релігійних громад:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1THlWRU1DVTVRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPUzVmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVJd1gxQXhORGd3T0RnNUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRBbFFqSWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VNbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWprdVh5VkVNQ1ZCTVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNNRjlRTVRRNE1EZzRPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUyTDFBeE5EZ3dPVEE0WHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNRjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpBdWFuQm5Mekl5TUhCNExWQXhORGd3T1RBNFh5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUY4bFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRBbFFqTWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFqQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
- Євреї — у вересні 1991 року міська влада повернула єврейській релігійній громаді будинок Великої хоральної синагоги, а 1994 року зареєстрована Кіровоградська єврейська община, у лютому 1996 року релігійна громада прогресивного юдаїзму «Атиква», у 1997 році почала свою роботу Кіровоградська Служба милосердя єврейської общини (у 2002 році реорганізовано в Кіровоградський обласний Благодійний єврейський общинний центр «Хесед Шломо»); у вересні 1998 року відбулись прем'єрні вистави єврейського музично-драматичного театру «Тхія». Понад тисячу членів єврейської громади міста мають змогу відвідувати щотижневі громадські збори, інші заходи, а також перший у країні (на час відкриття 1998 року) історичний єврейський громадський музей «Євреї Єлисаветграда».
- Поляки — у Кропивницькому працює засноване 1997 року Об'єднання поляків Кіровоградщини «Полонія» ім. Кароля Шимановського (входить до складу Спілки поляків України). Щорічно об'єднання організовує відзначення польських національних свят, музичні фестивалі ім. К. Шимановського, вечори польської поезії, танцю тощо; опікується популяризацією польської культури, зокрема, шляхом запровадження відділень польської мови в навчальних закладах міста, поширенням відомостей про славного земляка Кароля Шимановського, встановленням контактів із культурно-освітніми установами та державними органами Польщі тощо. Значну роль у польському і духовному русі в місті відіграє римо-католицький костел Святого Духа, збудований у 1990-х замість храму, зруйнованого в добу сталінізму.
- росіяни — діє відділення Всеукраїнської громадської організації «Російський рух України» Російська община ім. О. С. Пушкіна (виникла 2001 року), у рамках діяльності якої постійно проводяться різноманітні культурницькі заходи, підтримуються контакти з Росзарубіжцентром, Посольством Російської Федерації в Україні, іншими українськими та російськими державними і громадськими установами, окремими діячами тощо, зокрема російськими товариствами в інших містах України, представниками кіровоградського земляцтва в Росії тощо.
Парки і сквери
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRVjhsUkRBbE9VRWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNVNVFTVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNU1U1Tmk1cWNHY3ZNak13Y0hndEpVUXdKVGxHSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpCWHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJERWxPRE5mSlVRd0pUbEJKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRrMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Кропивницький є доволі зеленим містом — окрім великої кількості парків («Ковалівський», «Дендропарк») і скверів («Молодіжний», «Центральний», «Трудової слави», «Шибанова», «Шевченка» тощо), у місті існують значні зелені масиви, наприклад, на Валах Єлисаветинської фортеці.
Головні міські парки:
- парк «Ковалівський» — розташований у самому середмісті Кропивницького; площа — 8,3 га; є місцем відпочинку і дозвілля мешканців і гостей Кропивницького.
- парк «Перемоги» — історичний парк (перша назва — міський сад) на березі річки Сугоклеї площею близько 25 га.
- «Дендропарк» — найбільший за площею парк міста (42,7 га), є популярним місцем для відпочинку населення.
- парк «Козачий острів» — на острові на Інгулі.
- парк Космонавтів.
Улюбленим заміським парком кропивничан, є розташований у Долинському районі на відстані 65 км від обласного центру дендропарк «Веселі Боковеньки», де понад 100 років тому було закладено великий парк із затишними галявинами і тінистими алеями, великим дендрарієм (налічує бл. 1000 видів).
Спорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll4TDFwcGNtdGhYMU4wWVdScGRXMHVhbkJuTHpJek1IQjRMVnBwY210aFgxTjBZV1JwZFcwdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRFbE9ESWxSREVsT0VZbFJERWxPRGNsUkRBbFFrVXRKVVF4SlRoRkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U0T0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFrTWxSREFsUWtZbFJERWxPVFlsUkRBbFFqa2xSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVmZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXlKVVF4SlRnelh5VkRNaVZCUWlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNFJpVkRNaVZDUWw4bFJEQWxPVUVsUkRFbE9UWWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRalF1YW5Cbkx6SXpNSEI0TFNWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRFbE9ESWxSREVsT0VZbFJERWxPRGNsUkRBbFFrVXRKVVF4SlRoRkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNU1U0T0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFrTWxSREFsUWtZbFJERWxPVFlsUkRBbFFqa2xSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVmZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXlKVVF4SlRnelh5VkRNaVZCUWlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNFJpVkRNaVZDUWw4bFJEQWxPVUVsUkRFbE9UWWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRalF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У Кропивницькому розвивається як професіональний, так і аматорський спорт, для чого створено і діє відповідна спортивна інфраструктура.
- Спортивні споруди Кропивницького (станом на кінець 2000-х років):
- 4 стадіони;
- 202 спортивних майданчики;
- 1 водноспортивна база;
- 4 тенісних корти;
- 8 футбольних полів;
- 20 стрілецьких тирів;
- 66 спортивних залів;
- 93 приміщення для занять фізкультурно-оздоровчою роботою, серед яких 48 обладнані тренажерами;
- плавальний басейн;
- атлетичне містечко з тренажерним обладнанням;
- 4 футбольних поля зі штучним покриттям
У вказаний період у місті працювало 13 дитячо-юнацьких спортивних шкіл, 1 — ШВСМ, у яких займається 6,6 тис. дітей. Залученню дітей до занять спортом сприяє робота фізкультурно-спортивних товариств, спортивних клубів та громадських об'єднань.
Центральною спортивною ареною Кропивницького є футбольний стадіон «Зірка» місткістю в 13 305 глядачів, що є домашнім полем для футбольного клубу «Зірка».
Розвиток професіонального спорту в Кропивницькому відбувається здебільшого на базі СДЮШОР «Надія», що має у своєму розпорядженні велику багатофункціональну спортивну споруду.
У Кропивницькому є давні бейсбольні традиції. Кропивничани є багаторазовими чемпіонами України та володарями Кубку України.
Релігія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTHlWRU1DVTVSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1V5UTE4eE5DNWZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF4SlRneEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF4SlRoR1h5VkVNU1U0TmlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0UXk1ZkpVUXdKVGxCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwTG1wd1p5OHlNekJ3ZUMwbFJEQWxPVVVsUkRBbFFrSWxSREFsUWpVbFJERWxPRFFsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsTWtOZk1UUXVYeVZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNFJsOGxSREVsT0RZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREVsT0VNdVh5VkVNQ1U1UVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZsTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVElsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFJEQWxRa01sUkRBbFFqZ2xSREVsT0RBbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3lKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRlh6SXdNVGd1YW5Cbkx6SXlPWEI0TFNWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVElsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFJEQWxRa01sUkRBbFFqZ2xSREVsT0RBbFJEQWxRakJmSlVRd0pUa3lKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRlh6SXdNVGd1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Релігія у Кропивницькому представлена різними конфесіями, найпоширенішими серед яких є православ'я та протестантизм, також присутні католицькі та юдейські громади. Станом на 2007 рік у Кропивницькому було зареєстровано 63 релігійні громади.
Перший храм з'явився із заснуванням фортеці у 1755 році — це була православна Свято-Троїцька церква, того ж року в поселенні поряд із фортецею була збудована Успенська церква. В околицях фортеці, що згодом стала містом Єлисаветград, почали селитися старообрядці. У 1880 році був заснований Єлисаветградський вікаріат при Херсонській єпархії РПЦ, першим єпископом якого став Неофіт (Неводчиков). Вікаріат проіснував до 1931 року, коли, вже як Зінов'євський, був ліквідований під час гонінь на Церкву. У 1947 році вікаріат, уже як Кіровоградський, відновили, а згодом було створено єпархію з центром у місті.
Найвпливовішим у церковно-релігійному житті міста є православ'я. У теперішній час, як і в Україні в цілому, єдиного організаційного оформлення і представлення українська православна церква не має — у місті (станом на 2018 рік) співіснують громади 2 православних Церков — УПЦ МП (9 громад), ПЦУ (9 громад). Нині Кропивницьку кафедру в Українській православній церкві (Московського патріархату) обіймає Миколай (Почтовий), а в Православній церкві України — єпископ Марк (Левків).
Від 1992 року діє кропивницька римо-католицька парафія Святого Духа, яка має власний храм — костел Святого Духа на вулиці Архітектора Паученка. Віряни УГКЦ парафії Різдва Святого Івана Хрестителя збудували храм за адресою вул. Героїв України, 32-г.
До різних напрямків протестантизму належать 34 релігійні організації міста. Серед них вагоме місце посідають євангельські християни-баптисти (7 громад), п'ятдесятники (6 громад), адвентисти сьомого дня (4 громади).
Почергово проводять богослужіння у приміщенні синагоги представники юдейських релігійних громад прогресивного та ортодоксального напрямку.
Для задоволення духовних потреб кропивничан-вірян релігійні організації використовували 13 культових споруд, 5 з яких є пам'ятками архітектури (3 належать УПЦ МП, по одній — ПЦУ та юдейській громаді). Ще низку храмів продовжують або планують звести у місті, зокрема нарешті кафедральний собор ПЦУ.
Архітектура, пам'ятки і пам'ятники
Архітектурний вигляд міста
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDFOeGRXRnlaVjl2Wmw5MGFHVmZSWFZ5YjIxaGFXUmhibDlvWlhKdlpYTXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVk54ZFdGeVpWOXZabDkwYUdWZlJYVnliMjFoYVdSaGJsOW9aWEp2WlhNdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRPU1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWtZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRalJmSlVRd0pVSkRKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVReEpUaEZYeVZFTUNVNVFTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlM1d2JtY3ZNak13Y0hndEpVUXdKVGxHSlVRd0pVSkNKVVF3SlVKRkpVUXhKVGc1SlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTkY4bFJEQWxRa01sUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJERWxPRVZmSlVRd0pUbEJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
У Кропивницькому значною мірою збереглася стара забудова (переважно 2-га пол. XIX століття), зокрема низка культових споруд, рештки російських укріплень, єврейські квартали тощо.
Уже з кінця XVIII ст. місто забудовувалось спорудами у стилі класицизму (неокласицизму), однак притаманною са́ме Єлисаветграду стало панування наприкінці XIX — початку XX століть стилю модерн, як у житловій, так і громадській архітектурі. Значною мірою архітектурне обличчя Кропивницького визначали робочі квартали.
На видноті в композиційній будові центру міста була Успенська церква, знищена комуністами після Другої світової війни. Зараз на її місці — мерія.
За СРСР Кропивницький був забудований багатоповерховими адміністративними, громадськими та житловими будинками. У 1970-х роках успіхом місцевих інженерів та будівничих стала реалізація проєкту з упорядкування і забудови міської набережної річки Інгул.
У 2000-х, після тривалої економічної кризи, у місті відновилась сфера капітального будівництва.
Історико-культурні та культові пам'ятки
До історико-культурних та культових споруд і пам'яток Кропивницького належать:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll4THlWRU1DVTVSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQmZVREUwT0RBNU1qTmZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNMbDhsUkRBbE9VWWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpZbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbE1rTmZNakl1YW5Cbkx6SXpNSEI0TFNWRU1DVTVSaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQmZVREUwT0RBNU1qTmZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNMbDhsUkRBbE9VWWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpZbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbE1rTmZNakl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- Кафедральний собор Різдва Богородиці (Грецька церква), 1805—1812 роки;
- залишки Єлисаветинської фортеці;
- комплекс будівель військового містечка (кін. 1840-х — поч. 1850-х років).
- Спасо-Преображенський собор (пам'ятка архітектури XVIII—XIX ст.);
- Свято-Покровська церква, 1850—1875 роки.
- Велика хоральна синагога, 1853 рік.
Пам'ятники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T0M4NE1DOUxhWEp2ZG05bmNtRmtYMFp2Y25SMGNtVnpYMDFsYlc5eWFXRnNYMU5CVFY4MU1ETXlYek0xTFRFd01TMHdOakl6TG1wd1p5OHlNekJ3ZUMxTGFYSnZkbTluY21Ga1gwWnZjblIwY21WelgwMWxiVzl5YVdGc1gxTkJUVjgxTURNeVh6TTFMVEV3TVMwd05qSXpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5all5OUJabWRvWVc1cGMzUmhiaTFFWlc1cmJXRnNKVEpEWDB0cGNtOTNiM0poYUdRdWFuQm5Mekl6TUhCNExVRm1aMmhoYm1semRHRnVMVVJsYm10dFlXd2xNa05mUzJseWIzZHZjbUZvWkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
У місті було встановлено низку пам'ятників — як за радянської доби (Меморіал Слави, Кірову — демонтований, Шевченку тощо), так і в часи незалежності України (братам Ельворті, жертвам Чорнобильської трагедії, Володимирові Винниченку тощо).
Загалом у Кропивницькому близько 40 пам'ятників, пам'ятних знаків, меморіалів і бюстів.
Значним зосередженням пам'ятників і пам'ятних знаків у місті є Меморіальний комплекс «Фортечні вали» (місце розташування Єлисаветинської фортеці) — тут міститься Меморіал Слави, низка інших монументів і знаків, присвячених подіям і учасникам Німецько-радянської війни, пам'ятні хрести Голодомору і першому православному храму міста.
Одним із найновіших у Кропивницькому є пам'ятник міському голові Єлисаветграда Олександру Пашутіну, урочисто відкритий під час святкування Дня міста-2009 19 вересня 2009 року на площі перед міською радою.
Восени 2010 року на площі перед Центральноукраїнським національним педагогічним університетом відкрито пам'ятник Володимирові Винниченку.
У Кропивницькому в монументальній формі вшановано персоналії, чиї життя і творчість пов'язані з містом, — М. Л. Кропивницького, В. І. Григоровича, братів Ельворті.
Відразу декілька пам'ятників з'явилось у Кропивницькому до 250-річчя міста в 2004 році, серед них — монументальний «Янгол-охоронець України», та пам'ятник братам Ельворті на вшанування засновників заводу «Ельворті», що розмістився неподалік від підприємства.
На день міста, 22 вересня 2012 року, перед адміністративним корпусом ВО «Радій» було встановлено бронзовий пам'ятник всесвітньо відомому фізику, Нобелівському лауреату Ігореві Тамму.
Міста-побратими
Особистості
З Кропивницьким (Єлисаветградом, Кіровоградом) пов'язані імена цілої плеяди діячів культури, історії, спорту тощо.
Одним із найвідоміших уродженців Єлисаветграда є Володимир Кирилович Винниченко (1880—1951), Голова Секретаріату Центральної Ради, пото́му Директорії УНР, знаний літератор і публіцист. Тут він навчався у місцевій гімназії, провів молоді роки. На його честь названо проспект у центрі Кропивницького.
У Кропивницькому (Єлисаветграді) починали свій творчий шлях українські письменники й драматурги Іван Карпенко-Карий та Юрій Яновський; музикант Генріх Нейгауз і композитор Юлій Мейтус, художник-авангардист Олександр Осмьоркін.
У 1894 році в місті народився український філолог, науковець, педагог, літературний критик, дослідник творчості М. Драгоманова Іван Романченко. У середині 70-х років XIX століття у місті жив український композитор П. Ніщинський, 1907 року в Єлисаветграді народився російський поет Арсеній Тарковський, батько режисера Андрія Тарковського.
У навчальних закладах міста навчалися відомі в майбутньому політики та діячі культури:
- у 1958—1863 роках Євген Марчук, майбутній прем'єр-міністр України, секретар РНБО, міністр оборони України — у Центральноукраїнському педагогічному інституті;
- У 1960—1970-х роках Лідія Забіляста, народна артистка України, солістка Національної опери України (сопрано) та російський композитор і продюсер Ігор Крутой — у Кіровоградському музичному училищі.
- у Кіровоградському державному педагогічному інституті 1983—1987 роках Ігор Шаров, майбутній народний депутат України 5-х скликань, голова фракції у ВРУ, радник Президента України, голосував 1996 року за ухвалення Основного Закону України — Конституції.
- Андрій Долуд — український військовий діяч, полковник Армії УНР.
- Красовський Михайло Якович — старшина Дієвої Армії УНР.
- Русанов Аркадій Васильович — полковник Армії УНР.
- Рудик Григорій Опанасович (1912—1943) — радянський військовий діяч.
- Андрій Гурічев (1991—2015) — чемпіон світу з пауерліфтингу, офіцер-розвідник, учасник АТО.
- Тельнов Євгеній Львович (1961—2015) — учасник АТО з батальйону «Донбас» (позивний «Усач»).
- Аміна Булах (2001—2019) — українська боксерка.
- Буяльська Тамара Болеславівна — кандидат філософських наук, професор, професор Міжнародної кадрової академії, проректор із науково-педагогічної роботи по організації виховного процесу та наукової роботи в галузі гуманітарних наук ВНТУ (1992—2008), завідувачка кафедри культурології ВНТУ, доцент, Заслужений працівник народної освіти.
Кропивницький як мультикультурне місто, де в умовах національної толерантності, співіснували представники багатьох культур, є батьківщиною і місцем зростання визначних діячів їхніх культур, зокрема тут народились російський прозаїк і драматург Юрій Олеша, ізраїльський вчений-біолог Аарон Шулов, польський композитор і педагог Кароль Шимановський, а також німецькомовний філософ-неокантіанець XIX століття Африкан Спір, відомий своїм великим впливом на Фрідріха Ніцше; у Єлисаветграді в родині своїх родичів Шимановських провів дитячі роки польський письменник Ярослав Івашкевич.
- Див. також: (Архітектори Кропивницького); (Відомі спортсмени-кропивничани); Почесні громадяни міста Кропивницького та про діячів культури, пов'язаних із Кропивницьким.
Див. також
Примітки
- https://index.minfin.com.ua/ua/reference/people/town/kropivnickiy/
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 лютого 2019. Процитовано 11 листопада 2017.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 року. Державна служба статистики України. — Київ, 2022. — Стор. 40.
- Постанова ВУЦВК «Про перейменування м. Лисаветграду в м. Зінов'євськ і Лисаветградської округи в Зінов'євську округу»)
- Постанова Президії ЦВК СРСР «Про переназвання м. Єлісаветграду на м. Зінов'євськ і Єлісаветградської округи на Зінов'євську»
- . Архів оригіналу за 28 лютого 2014. Процитовано 22 січня 2012.
- Стаття «Кіровоград» у ВРЕ[недоступне посилання з липня 2019]
- s:ru:Постановление ЦИК СССР от 27.12.1934 об утверждении решений организаций УССР о переименованиях для увековечивания памяти т. Кирова С. М.(рос.)
- Ст.2 Указу Президії Верховної Ради СРСР від 10.01.1939 року «Про утворення Сумської, Кіровоградської та Запорізької областей у складі Української РСР»
- (підготовлено Вишневським В. І.) (рос.)
- Інформація про місто Кіровоград [ 15 грудня 2013 у Wayback Machine.] на офіційному сайті Кіровоградської міської ради
- . Архів оригіналу за 9 серпня 2014. Процитовано 12 листопада 2011.
- Тетяна ЮЛЬСЬКА А тепер — човен [ 9 березня 2014 у Wayback Machine.] // «Вечірня газета», 16 серпня 2004 р.
- Поселення задніпрських місць до утворення Нової Сербії в документах середини XVIII століття / А. В. Пивовар. — К. : Академперіодика, 2003. — 336 с.
- Матівос Ю. М. Місто на сивому Інгулі. — Історико-публіцистичний нарис. — Кіровоград. ТОВ «Діаграма», 2004 р. — c. 17
- Сергій Шевченко ("Вечірня газета" 7 березня 2014р.). . Архів оригіналу за 4 березня 2016.
- Матівос Ю. М. Місто на сивому Інгулі. — Історико-публіцистичний нарис. — Кіровоград: ТОВ «Діаграма», 2004. — С. 36
- Указ № 9919 // Полное собрание законов Российской империи, с 1649 года. Собрание Первое. Том 13 — Санкт-Петербург — 1830 — С. 552-558. (рос.)
- Указ № 9921 // Полное собрание законов Российской империи, с 1649 года. Собрание Первое. Том 13 — Санкт-Петербург — 1830 — С. 570-577. (рос.)
- на доповіді Сената «Генваря 4 дня 1752 года подписано Ея императорского Величества рукою тако: быть по сему, а данную генерал майору Глебову инструкцию велено оной крепости учинить наперед план и для рассмотрения прислать в военную коллегию». Центральний державний військово-історичний архів Росії Ф.349, інв.№ 9, спр.1445, стор.2-4
- Указ № 9924 // Полное собрание законов Российской империи, с 1649 года. Собрание Первое. Том 13 — Санкт-Петербург — 1830 — С. 581–585. (рос.)
- Указ № 9935 // Полное собрание законов Российской империи, с 1649 года. Собрание Первое. Том 13 — Санкт-Петербург — 1830 — С. 598-605. (рос.)
- Матівос Ю. М. Місто на сивому Інгулі. — Історико-публіцистичний нарис. — Кіровоград. ТОВ «Діаграма», 2004 р. — c. 26
- ДІДИК С. С. НОВОСЛОБІДСЬКИЙ КОЗАЦЬКИЙ ПОЛК (1753—1764 рр.): дис. я. канд. іст. наук: 07.00.01 / Дідик Сергій Сергійович ; Запорізький національний ун-т. Запоріжжя, 2009. [ 30 вересня 2015 у Wayback Machine.] С. 49
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro Yelizavetgrad znachennya Kirovograd znachennya ta Kropivnickij znachennya Kropivni ckij MFA krɔpeu ˈnɪt sʲkei prosluhati do 1924 roku Yelisavetgrad u 1924 1934 rokah Zinov yevsk u 1934 1939 rokah Kirovo u 1939 2016 rokah Kirovograd MFA kʲirɔwɔˈɦrad prosluhati misto v Ukrayini administrativnij centr Kropivnickoyi miskoyi teritorialnoyi gromadi Kropivnickogo rajonu ta Kirovogradskoyi oblasti promislovij i kulturnij oseredok u centri krayini vuzol avtoshlyahiv zaliznichna stanciya Chiselnist naselennya stanom na 1 sichnya 2022 roku stanovit 219 686 osib KropivnickijGerb Kropivnickogo Prapor KropivnickogoOsnovni daniKrayina UkrayinaRegion Kirovogradska oblastRajon Kropivnickij rajonGromada Kropivnicka miska gromadaKod KATOTTG UA35040210010019355Zasnovane 1754Status mista vid 1784 rokuPodil mista 2 rajoni Fortechnij rajon Podilskij rajon Naselennya 219 676 01 01 2022 povne 219 676 01 01 2022 Plosha 115 km Poshtovi indeksi 25000 25490Telefonnij kod 380 522Koordinati 48 30 36 pn sh 32 16 00 sh d H G OVisota nad rivnem morya 113 mVodojma r Ingul Sugokliya BiankaNazva meshkanciv kropivnicha nin kropivnicha nka kropivnicha niDen mista tretya nedilya veresnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya KropivnickijDo Kiyeva fizichna 250 km zalizniceyu 362 km avtoshlyahami 302 kmMiska vladaAdresa 25006 m Kropivnickij vulicya Velika Perspektivna 41Vebstorinka Kropivnicka miska rada Kropivnickij u Vikishovishi MapaKropivnickij Kropivnickij lezhit u mezhah Pridniprovskoyi visochini na beregah richki Ingul de v neyi vlivayutsya menshi richki Sugokliya ta Biyanka Utvorennya mista v seredini XVIII stolittya pov yazane z budivnictvom forteci svyatoyi Yelisaveti Misto perezhilo v seredini XIX na pochatku XX stolit zolotu eru rozvivalasya promislovist rozbudovuvalas miska infrastruktura rozkvitla kultura zokrema tut u 1882 roci vidkrili pershij ukrayinskij profesijnij teatr zasnovnikom yakogo buv Marko Lukich Kropivnickij U 1939 roci misto stalo centrom Kirovogradskoyi oblasti Nini promislovij kompleks Kropivnickogo nalichuye ponad 70 pidpriyemstv Misto maye rozvinenu socialnu infrastrukturu chislenni zakladi osviti j kulturi zi stalimi bagatimi tradiciyami Maye mista pobratimi Dobrich Bolgariya Shaosin Kitaj ta Krefeld Nimechchina NazvaDokladnishe Nazvi Kropivnickogo Yelisavetgrad Yelisavetgrad Lisavetgrad Lizavet z 10 21 lyutogo 1784 po 5 veresnya 1924 roku za nazvoyu Yelizavetinskoyi forteci Zinov yevsk z 5 veresnya 1924 po 27 grudnya 1934 roku dlya uvikovichennya pam yati Grigorij Zinov yeva odnak jogo piznishe vvazhali vorogom narodu i v radyanskih dzherelah chasto nazvu ne zgaduvali abo zapisuvali yak Yelisavetgrad azh do 1934 roku Kirovo z 27 grudnya 1934 po 10 sichnya 1939 roku u pam yat pro Sergiya Kirova Kirovograd z 10 sichnya 1939 po 14 lipnya 2016 roku vnaslidok utvorennya Kirovogradskoyi oblasti Kropivnickij z 14 lipnya 2016 roku v ramkah dekomunizaciyi ta z metoyu uvikovichennya ukrayinskogo diyacha Marka Kropivnickogo Geografiya i klimatGeologichna budova grunti i korisni kopalini Geologichna budova teritoriyi Kropivnickogo zumovlena jogo roztashuvannyam na ploshi Ukrayinskogo kristalichnogo shita ta jogo strukturnoyi odinici Kirovogradskogo tektonichnogo bloku v osnovi yakogo lezhit davnij dokembrijskij fundament skladenij granitami gnejsami charnokitami gabro labradoritami Grunti chornozemi zvichajni gliboki malo i serednogumusni na lesovih porodah Mayut visoku prirodnu rodyuchist hoch v ornomu shari rozpusheni ta chastkovo vtratili v minulomu grudkuvatu strukturu Korisni kopalini na teritoriyi i v okolicyah Kropivnickogo predstavleni persh za vse budivelnoyu sirovinoyu Vidomimi ye Kropivnicki rodovishe vognetrivkih glin i granitne rodovishe na pravomu berezi richki Sugokliyi Energetichni zapasi nadr mista predstavleni pokladami burogo vugillya Balashivsko Kirovogradske rodovishe ta uranu Ye pokladi visokoyakisnogo pisku pridatnogo dlya virobnictva skla Relyef i gidrografiya Richka Ingul u KropivnickomuRichka Sugokliya v okolicyah KropivnickogoNaberezhna Ingulu 2023 Relyef u misti viznachenij geologichnoyu budovoyu Kropivnickij roztashovanij u mezhah Pridniprovskoyi visochini Kropivnickij lezhit na rivninah obabich richki Ingul Misto takozh peretinayut pritoki Ingulu Sugokliya ta Biyanka nizka strumkiv Yim pritamanni gliboki dolini u yakih rozshireni dilyanki zminyuyutsya vuzkimi kanjonopodibnimi de beregi kruti i skelyasti Richishe Ingulu v mezhah mista zviviste zaplava dvostoronnya Zvedeno Kirovogradske 260 ga ta vodoshovisha Stik Ingulu v mezhah Kropivnickogo rozpodilyayetsya tak berezen traven 70 cherven serpen 9 veresen listopad 6 gruden lyutij 15 Serednya trivalist lodostavu 2 5 misyaci Tovshina lodu syagaye 20 40 sm Klimat Klimatograma KropivnickogoSLBKTChLSVZhLG 32 2 8 31 1 6 27 3 2 36 13 5 45 20 10 66 23 13 72 25 15 48 24 14 38 19 10 27 12 4 35 5 0 42 0 4Serednya maks i min temperaturi povitrya C Atmosferni opadi mm za rik 499 mm Dzherelo Klimat Kropivnickogo obumovlenij jogo roztashuvannyam u stepovij zoni Serednya temperatura sichnya stanovit 5 6 C lipnya 20 2 C Serednorichna kilkist opadiv 474 mm u serednomu za rik u misti sposterigayetsya 130 dniv z opadami najmenshe u berezni ta zhovtni najbilshe u lipni Najnizhcha serednomisyachna temperatura povitrya v sichni 15 1 C zafiksovana 1963 roku najvisha 1 6 C 2007 roku Najnizhcha serednomisyachna temperatura v lipni 17 6 C sposterigalas u 1912 roci najvisha 25 6 C v 1936 roci Absolyutnij minimum temperaturi povitrya 35 3 C zafiksovano 9 sichnya 1935 roku absolyutnij maksimum 38 7 C 27 lipnya 1909 roku i 20 serpnya 1929 roku Za ostanni 100 120 rokiv temperatura povitrya v Kropivnickomu tak samo yak i v cilomu na Zemli maye tendenciyu do pidvishennya Protyagom cogo periodu serednorichna temperatura povitrya pidvishilasya shonajmenshe na 1 0 C Najteplishim za vsyu istoriyu sposterezhen viyavivsya 2007 rik Bilshim u cilomu ye pidvishennya temperaturi v pershu polovinu roku Perevazhni napryami vitriv uzimku pivnichno zahidni vlitku pivdenni Najbilsha shvidkist vitru u lyutomu najmensha vlitku U sichni vona v serednomu stanovit 4 5 m s u lipni 3 4 m s Klimat KropivnickijPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikAbsolyutnij maksimum C 19 3 18 7 22 4 30 5 34 2 35 5 38 1 39 4 37 1 28 9 21 0 12 6 39 4Serednij maksimum C 1 5 0 4 5 8 15 0 21 7 24 7 27 1 26 8 21 0 13 4 5 6 0 6 13 3Serednya temperatura C 4 2 3 5 1 7 9 5 15 6 19 0 21 1 20 3 15 1 8 5 2 5 2 1 8 6Serednij minimum C 6 9 6 7 2 4 4 0 9 4 13 2 15 0 13 9 9 1 3 6 0 6 4 8 3 9Absolyutnij minimum C 27 8 28 7 23 6 8 3 6 0 8 6 4 0 4 5 8 5 21 2 24 28 7Dzherelo Klimat ta pogoda Kropivnickij Prirodno zapovidnij fond Landshaftnij zakaznik Zelenij sosnovij masiv u rajoni vulici Lisoparkovoyi Ukrayina ce Svoboda 2023 Parki pam yatki sadovo parkovogo mistectva Dendropark Park Kosmonavtiv Kovalivskij park Kozachij ostriv Park Peremogi IstoriyaDokladnishe Istoriya Kropivnickogo Do zasnuvannya U mezhah ta okolicyah suchasnogo Kropivnickogo ye znachna kilkist pam yatok arheologiyi Na teritoriyi suchasnogo mista bulo bagato kurganiv pohovan Rozkopuvati kurgani pochinaye pershij ochilnik Novorosijskoyi guberniyi Naprikinci XIX na pochatku XX stolit doslidzhennyami zajmayetsya krayeznavec Pavlo Ryabkov Cikavi znahidki viyavleno naprikinci 20 go na pochatku 21 go stolit Zokrema u dolini Ingulu znajdeno vikopni pam yatki sho zasvidchuyut perebuvannya lyudini v okolicyah suchasnogo Kropivnickogo z chasiv serednogo paleolitu doba mustye Takozh znajdeno pam yatki serednostogivskoyi kulturi piznoyamnoyi kulturi katakombnoyi kulturi pam yatki epohi bronzi Tak u 2004 roci buv viyavlenij praktichno ne poshkodzhenij derev yanij choven pid chas rozkopok na kropivnickij vulici Nezalezhnosti Na teritoriyi do yakoyi vhodila teritoriya suchasnogo mista u rizni chasi perebuvali kimerijci skifi sarmati Zgodom na zminu prijshli tyurkomovni plemena guniv avariv hozariv ugriv ta pechenigiv slov yanske plem ya ulichiv uglichiv U XVI 1 j polovini XVIII stolittya zemli suchasnogo Kropivnickogo i prileglih teritorij buli volodinnyami Zaporozkoyi Sichi Tut isnuvali rozrizneni zimivniki zaporizkih kozakiv slobodi ta hutori Meshkanci poselen selilis na svij strah i rizik oskilki perebuvali na nezahishenih prikordonnih zemlyah Kolonizatorstvo Zadniprovskih misc a same tak todi nazivalis zemli mizh Dniprom ta Pivdennim Bugom pochalosya kozakami Mirgorodskogo ta Poltavskogo polkiv naprikinci XVII na pochatku XVIII stolittya Do 1751 roku za versiyami krayeznavciv na teritoriyi suchasnogo Kropivnickogo isnuvali slobodi zasnovani kozakami Kushivka uvijshla do skladu mista u XIX st Zavadivka Ingulska sloboda yaka piznishe zlilas iz Lelekivkoyu vsi uvijshli do skladu mista u XX st ta Znamenska sloboda zasnovana staroobryadcyami Zasnuvannya Kozacka doba Viniknennya suchasnogo Kropivnickogo pov yazane z forteceyu svyatoyi Yelisaveti 29 grudnya 1751 9 sichnya 1752 roku senat na pidstavi klopotannya serbskogo polkovnika Ivana Horvata vidaye ukaz pro stvorennya Novoyi Serbiyi ta pro budivnictvo dlya zahistu Novoyi Serbiyi forteci svyatoyi Yelisaveti U sichni 1752 ukaz buv pidpisanij Yelizavetoyu Petrivnoyu na pidstavi nogo bula vidana zhaluvana gramota Ivanovi Horvatu ta instrukciyaIvanovi Glyebovu Zgadani dokumenti ne vkazuvali misce pobudovi forteci tomu jogo bulo obrano za nakazom Ivana Glyebova geodezistami za mezhami Novoyi Serbiyi na pravomu berezi Ingulu do vpadinnya Sugokleyi Plan Yelisavetinskoyi forteci Zruchne roztashuvannya doroga na Hadzhibej Krim ta z Sichi do Polshi viznachilo dolyu majbutnogo mista Mishanska sloboda navkolo yakoyi rozroslos misto z yavilas u 1753 roci she do pochatku budivnictva forteci na livomu protilezhnomu vid forteci berezi Ingulu Poyava mishanskoyi slobodi bilya forteci stala naslidkom stvorennya Slobidskogo kozackogo polku Stimulyuvav zaselennya slobodi dozvil senatu na provedennya u mishanskij slobodi 4 yarmarkiv na rik ta priyizd inozemciv na yarmarki Pershij petropavlivskij yarmarok projshov na teritoriyi novostvorenoyi mishanskoyi slobodi na teritoriyi suchasnogo centralnogo rinku 29 chervnya 1754 roku nevdovzi pislya urochistogo zakladannya forteci Rozvitok slobodi trivaye popri prizupinene u 1755 roci budivnictvo forteci svyatoyi Yelisaveti U 1755 roci Mishanska sloboda otrimuye atributi mista magdeburzke pravo magistrat ta burgomistra i nazvu Dokumenti Novoyi Sichi fiksuyut paralelno zi zgadkami forteci svyatoyi Yelisaveti zgadki mista z nazvoyu Yelisavet gorod Yelisavet Z dnya zasnuvannya rozvitok mista vidbuvavsya paralelno z pobudovoyu ta rozvitkom forteci adzhe misto lezhalo na peretini vazhlivih shlyahiv z Chornomorskogo uzberezhzhya vglib Rosiyi a do poyavi Odesi Hersona Mikolayeva vzagali bulo yedinim znachnim poselennyam na pivdni Ukrayini Na yarmarki do Yelisaveta priyizdili kupci z Zaporozhzhya Centralnoyi Rosiyi Rechi Pospolitoyi i pidpolskih ukrayinskih teritorij Moldovi Krimu Turechchini Na yarmarkah torguvali produktami zemlerobstva i tvarinnictva polotnom parusinoyu vovnoyu vinom Meshkancyami Yelisaveta buli torgovi lyudi ta remisniki Chastina ukrayinskogo naselennya mista zajmalas viznickim promislom chumakuvannyam Sered naselennya novostvorenogo mista perevazhali ukrayinci druga za chiselnistyu grupa staroobryadci ne chisti rosiyani a asimilovani yaki ponad 50 rokiv prozhivali na ukrayinskij teritoriyi tretya grupa greki Z pochatku zabudovi Mishanskoyi slobodi z 1753 roku u misti zavdyaki grekam z yavilis pravilni vulici za yevropejskim zrazkom Voni buli pryamimi dosit shirokimi j dovgimi Prolyagali vzdovzh Ingulu ta perpendikulyarno do nogo Vodnochas vijskovi poselennya yaki ne zarahovuvalis do skladu mista Permska ta Bikivska slobodi zabudovuvalisya praktichno stihijno bez bud yakih proyektiv Takim chinom misto zavdyachuye forteci viniknennyam ta nazvoyu Podalshij rozvitok mista vidbuvavsya paralelno z forteceyu ta zalezhav vid rozvitku torgivli a ne vid rozvitku forteci Misto Yelisavet bulo ekonomichnim centrom a fortecya vijskovim ta administrativnim Adzhe krim komendaturi forteci u forteci rozmishuvalas kancelyariya Slobidskogo kozackogo polku a zgodom i provincialna kancelyariya Fortecya Sv Yelisaveti cilij rik z 22 bereznya 1764 roku do 26 bereznya 1765 roku bula gubernskim centrom novostvorenoyi Novorosijskoyi guberniyi Z 1764 roku fortecya staye centrom Yelisavetinskoyi provinciyi a z 1775 roku povitovim centrom Rosijska imperiya Kinec XVIII pochatok XIX stolittya Pislya likvidaciyi Zaporizkoyi Sichi rozpochavsya proces zamini kozackih toponimiv imperskimi Z 1775 roku poryad iz nazvoyu Yelisavet pochali vzhivatis rusifikovani varianti Yelisavetograd ta Yelisavetgrad Rokom oficijnogo zatverdzhennya nazvi Yelisavetgrad vvazhayetsya 1784 rik Takozh u 1784 roci fortecya razom iz forshtadtami Permskoyu ta Bikivskoyu slobodami bula priyednana do mista U 1784 1795 roki Yelisavetgrad centr Yelisavetgradskogo povitu Katerinoslavskogo namisnictva 1795 1797 Voznesenskogo namisnictva 1797 1801 povitove misto Novorosijskoyi guberniyi u 1802 roci Mikolayivskoyi guberniyi u 1803 1828 Hersonskoyi guberniyi a u period 1829 1864 rokiv centr vijskovih poselen u Pivdennij Ukrayini u misti viniklo vijskove mistechko nareshti vid 1865 roku znovu povitovij centr Hersonskoyi guberniyi Zolota doba mista Rozkvit mista pov yazanij iz grafom D Ye Osten Sakenom Z 1835 do 1850 roku vin ocholyuvav Novorosijski vijskovi poselennya do skladu yakih z 1829 roku uvijshov Yelisavetgrad Zavdyaki D Ye Osten Sakenu u misti z yavilis velikij mist cherez Ingul novi kam yani budinki novi bulvari sadi pochalosya ozelenennya ta zamoshennya vulic Pam yatnik pershomu tramvayu u Kropivnickomu kolish Yelizavetgrad U 2 j polovini XIX stolittya u Yelisavetgradi shvidko rozvivalis rinkovi kapitalistichni vidnosini persh za vse v agrarnomu sektori Znachnu rol dlya ekonomiki mista malo vvedennya v ekspluataciyu zaliznici Harkiv Yelisavetgrad Odesa 1868 1869 za licheni roki misto z agrarnogo peretvorilos na agrarno promislove Zvodilis majsterni ta zavodi z remontu j virobnictva silskogospodarskoyi i suputnoyi tehniki zokrema epohalnim stav zapusk 1874 roku pidpriyemstva anglijciv Brativ Elvorti yake peretvorilosya na flagman miscevoyi promislovosti PAT Elvorti Yelisavetgradskij elektrichnij tramvaj U chasi golovuvannya Oleksandra Pashutina miskij golova z 1878 do 1905 roku u misti z yavilis vodogin 1893 elektrichnij tramvaj 1897 telefonna stanciya telegraf inshi elementi infrastrukturi publichna biblioteka Na kinec XIX stolittya u misti diyalo blizko 20 zakladiv osviti zokrema i pershij vid 1870 roku zaklad serednoyi osviti v misti Yelisavetgradske zemske realne uchilishe Yelisavetgrad aktivno rozbudovuvavsya nabuvshi yevropejskogo viglyadu a 1882 roku stav koliskoyu ukrayinskoyi dramaturgiyi u misti vidkrivsya pershij ukrayinskij profesijnij teatr u yakomu pracyuvali vidatni ukrayinski kulturni diyachi Marko Kropivnickij Ivan Karpenko Karij Mariya Zankovecka Mikola Sadovskij tosho Ukrayinski vizvolni zmagannya U period 1917 1920 rokiv vlada v misti neodnorazovo perehodila z odnih ruk v inshi Miska duma viznala Centralnu Radu UNR lishe z tretoyi sprobi 19 grudnya 1917 roku vzhe pislya Zhovtnevogo perevorotu Na pochatku 1918 roku u misti vidbuvayutsya vulichni boyi zagoniv anarhistki Maruski Nikiforovoyi z yelisavetskim kurenem vilnogo kozactva ta meshkancyami mista vnaslidok yakih zaginulo 86 meshkanciv mista 147 distali poranennya Shtamp chasiv UNR Yelisavetska Kerovnicha Rada U 1918 roci Mala rada UNR vidala Zakon pro podil Ukrayini na zemli vid 6 bereznya 1918 roku u yakomu misto Yelisavetgrad nazvane Yelizavet Cya nazva aktivno vzhivalas v oficijnih dokumentah na pechatkah u presi Do 29 kvitnya 1918 roku Yelizavet buv admincentrom Zemli UNR Niz 7 travnya 1919 roku v misti Yelizaveti nachdiv Nikifor Grigor yev pidnyav antibilshovicke povstannya 8 travnya vin zvernuvsya z Universalom Do Ukrayinskogo narodu u yakomu zaklikav do borotbi proti rosijskih prodovolchih zagoniv sho diyali na Hersonshini ta komisariv ChK a takozh stvorennya Rad bez bilshovikiv Pid chas zakolotu na teritoriyi pidkontrolnij povstancyam mali misce nasilstvo shodo mirnogo naselennya chislenni vbivstva ta pogromi yevrejskogo naselennya sho v cilomu u period radyansko ukrayinskoyi vijni 1917 1921 rokiv ne bulo vinyatkovim yavishem Za svidchennyam Yuriya Tyutyunnika sam otaman Grigor yev ne buv organizatorom pogromiv ale pid chas povstannya v umovah bezladdya ne spinyav antisemitsku agitaciyu sho spriyalo nasilstvu U rezultati zaginulo blizko 3 tisyach yevreyiv mista U sichni 1920 r z Yelisavetu buli vibiti denikinci spilnimi zusillyami bilshovickogo 535 go polku ta povstanskih zagoniv armiyi UNR yaki ocholyuvav otaman Gulij Gulenko U misti bula vstanovlena bilshovicka vlada Protyagom 1919 1922 rokiv u Yelizaveti diyav Yelisavetgradsko Oleksandrijskij povstankom pid kerivnictvom Gerasima Nesterenka yakij pidporyadkovuvavsya Holodnoyarskij respublici 1922 roku Holodnoyarska organizaciya skladalasya z dvoh pidrozdiliv Pershoyu Holodnoyarskoyu okrugoyu Yelisavetgradsko Oleksandrijskoyu keruvav Gerasim Nesterenko Orel Drugoyu Chigirinsko Zvenigorodskoyu plyus Chornij lis na Yelisavetgradshini Larion Zavgorodnij Otaman Nesterenko Orel buv ostannim iz Golovnih otamaniv Holodnogo Yaru obranim na zagalnomu predstavnickomu z yizdi Pislya prograshu UNR u Yelizaveti ostatochno zakripilas radyanska armiya bilshoviki povernuli nazva Yelizavetgrad Pid chas radyansko ukrayinskoyi vijni ta u pershi roki radyanskoyi okupaciyi Ukrayini u Yelizavetgradi buli v obigu vlasni yelisavetgradski groshi Za chasiv radyanskoyi okupaciyi Ukrayini Vid 1923 roku misto okruzhnij centr USRR 1924 roku misto perejmenovane na Zinov yevsk vid 1932 roku u skladi Odeskoyi oblasti u grudni 1934 roku perejmenovane na Kirovo a razom iz novim perejmenuvannyam na Kirovograd u sichni 1939 roku stalo oblasnim centrom 11 sichnya 1928 roku v misti zapracyuvala persha v Ukrayini periferijna radiomovna stanciya Zinov yevska radiomovna stanciya imeni 10 richchya Zhovtnya U radyanski chasi v misti bulo zasnovano bagato novih navchalnih zakladiv Zokrema u kvitni 1929 roku v Zinov yevsku bulo stvoreno vechirnij robitnichij institut silskogospodarskogo mashinobuduvannya Na zhal institut proisnuvav nedovgo 26 lyutogo 1933 roku Narodnij komisariat vazhkoyi promislovosti SRSR vidav nakaz pro jogo likvidaciyu Znachnu chastinu studentiv likvidovanogo institutu bulo perevedeno do organizovanogo tehnikumu silskogospodarskogo mashinobuduvannya U travni 1956 roku na bazi Kirovogradskogo tehnikumu silskogospodarskogo mashinobuduvannya bulo organizovano vechirnye viddilennya Harkivskogo politehnichnogo institutu U 1962 roci vidbulasya reorganizaciya Kirovogradskogo vechirnogo viddilennya u filial Harkivskogo politehnichnogo institutu 9 chervnya 1967 roku bulo stvoreno Kirovogradskij institut silskogospodarskogo mashinobuduvannya KISM 1 zhovtnya 1930 roku Rada Narodnih Komisariv USRR prijnyala postanovu pro vidkrittya u misti institutu narodnoyi osviti 1933 roku institut reorganizuyetsya v pedagogichnij institut iz fiziko matematichnim i himiko biologichnim fakultetami zi strokom navchannya chotiri roki Pam yatnik zhertvam Golodomoru 1935 roku na bazi Kirovogradskogo pedinstitutu utvoryuyetsya uchitelskij institut iz dvorichnim strokom navchannya Odnochasno prodovzhuvali navchannya studenti II IV kursiv yaki pracyuvali za programoyu pedagogichnogo institutu 1 veresnya 1939 roku poryad z uchitelskim institutom vidnovlyuyetsya j pedagogichnij institut U roki Nimecko radyanskoyi vijni vid 5 serpnya 1941 roku misto bulo okupovane nimeckimi vijskami a z 15 listopada 1941 roku stalo centrom Kirovogradskoyi okrugi Misto bulo zajnyate radyanskimi vijskami 8 sichnya 1944 roku v rezultati Kirovogradskoyi nastupalnoyi operaciyi 1951 roku bulo stvoreno Kirovogradske vijskove aviacijne uchilishe lotchikiv dalekoyi aviaciyi perejmenovane zgodom u 60 ti roki u Vishe aviacijne uchilishe lotchikiv VPS Pershim nachalnikom uchilisha stav general major aviaciyi A G Melnikov Z 1960 po 1978 roki uchilishe bulo Kirovogradskoyu shkoloyu vishoyi lotnoyi pidgotovki civilnoyi aviaciyi Pam yatnik zhertvam radyanskih represij U 1959 roci bulo stvorene Kirovogradske muzichne uchilishe Spochatku vono roztashovuvalosya u budinkah na vulici Dvorcovij todi Lenina U 1991 roci muzichne uchilishe pereyihalo u budinok kolishnogo leninskogo rajkomu KPRS na vulici Malanyuka U povoyennij chas Kirovograd peretvorivsya na vazhlivij oseredok legkoyi ta mashinobudivnoyi promislovosti z pevnoyu istorichno ta geografichno sformovanoyu oriyentaciyeyu na silske gospodarstvo Zokrema na povnu potuzhnist zapracyuvali zavodi silskogospodarskih mashin Chervona zirka nini PAT Elvorti gidravlichnih pomp Gidrosila radiodetalej Radij z virobnictva drukarskih mashinok Drukmash nini ne isnuye zavod Bilshovik nini ne isnuye zavod imeni Taratuti nini ne isnuye zavod Dozuvalnih avtomativ Za radyanskih chasiv u Kirovogradi pracyuvav najbilshij u SRSR virobnik elektrichnih drukarskih mashinok Yatran zavod Drukmash Protyagom 1960 1980 h rokiv Kirovograd prodovzhuvav naroshuvati ekonomichnu bazu a naselennya mista znovu podvoyilosya U cej chas bula v cilomu oformlena suchasna miska infrastruktura a u 1970 h rokah iz budivnictvom naberezhnoyi Ingulu bulo rozv yazano davnyu problemu zatoplennya priberezhnoyi miskoyi zoni U toj samij chas buli znisheni deyaki pam yatki arhitekturi mista Napriklad pri remonti primishennya teatru bulo znishene vse vnutrishnye ozdoblennya Pri rozshirenni vulici Velikoyi Perspektivnoyi todi Karla Marksa buv pidirvanij budinok Zaslavskogo Yuvilejna moneta prisvyachena 250 richchyu mista Nezalezhna Ukrayina Kinec XX pochatok XXI stolittya Na pochatku 90 h rokiv promislovist u misti zanepadaye chastkovo zh vidbuvayetsya pereoriyentaciya miskoyi ekonomiki Tak pripinila diyalnist nizka virobnictv zokrema Drukmash zavod im Taratuti konditerska fabrika molokozavod Faktichno pripiniv robotu miskij aeroport I hocha ci pidpriyemstva buli privatizovani novi vlasniki ne spromoglisya nalagoditi yihnyu robotu za novih ekonomichnih umov ta zbankrutuvali Naprikinci 1990 h rokiv pochalosya pozhvavlennya diyalnosti privatnih pidpriyemciv Bulo pobudovano nove pidpriyemstvo z virobnictva roslinnih zhiriv ta olij Kreativ Modernizovano m yasokombinat Yatran Bulo vidkrito novi magazini apteki kilkist robochih misc zrosla Okrim togo misto stalo nabuvati krashogo viglyadu yak vladoyu tak i pidpriyemcyami bulo zrobleno remonti fasadiv deyakih derzhavnih ta privatnih budivel U 2000 h rokah u Kirovogradi realizuyetsya programa zahodiv iz rozbudovi mista zdijsnyuyetsya remont dorig rekonstrukciya muzeyiv ta kapitalnij remont zovnishnogo osvitlennya dobroustrij teritoriyi kolishnoyi forteci Svyatoyi Yelisaveti komunalne gospodarstvo ta pidpriyemstva mista pridbali novu tehniku trolejbusi avtobusi zavershuyetsya gazifikaciya privatnogo sektora pochali zvoditis novi zhitlovi ta gromadski budivli pozhvavivsya ekonomichnij i torgovelnij sektor mista Finansovo ekonomichna kriza v Ukrayini naprikinci 2000 h rokiv silno vplinula na ekonomiku Kirovograda tendenciyi rozvitku zminilisya stagnacijnimi sho zachepili zokrema j najuspishnishu promislovu galuz mista silskogospodarske mashinobuduvannya Pislya 1991 roku zagostrilos pitannya perejmenuvannya Kirovograda misceva inteligenciya i predstavniki shirokoyi gromadskosti ne raz zvertalisya z podibnimi propoziciyami i peticiyami do miskih mozhnovladciv Nareshti u kvitni 2000 roku u misti razom iz Vseukrayinskim referendumom vidbuvsya miscevij referendum pro perejmenuvannya mista Na golosuvannya bulo vineseno tri varianti vidpovidej zalishiti mistu chinnu nazvu Kirovograd pidtrimati propoziciyi pro prisvoyennya oblasnomu centru inshoyi nazvi abo pidtrimati propoziciyi pro povernennya mistu nazvi chasiv Rosijskoyi imperiyi Yelisavetgrad 70 88 uchasnikiv miscevogo referendumu progolosuvali za te shob zalishiti nazvu Kirovograd 34 39 za te shob zminiti nazvu na novu Zlatopil Ingulsk Stepograd ta in 32 76 za te shob perejmenuvati na Yelisavetgrad U zhovtni 2008 roku Kirovogradska miskrada virishila provesti odnochasno z pozachergovimi viborami do Verhovnoyi Radi Ukrayini miscevij referendum pro povernennya mistu nazvi Yelisavetgrad 1754 1924 rr Na toj chas ideyu takogo referendumu ta perejmenuvannya pidtrimuvali deputati vplivovih frakcij BYuT Nashoyi Ukrayini ta Partiyi regioniv Odnak rishennya pro provedennya dochasnih parlamentskih viboriv odnochasno z Prezidentskimi viborami 2010 roku v mezhah krayini uhvaleno ne bulo U 2015 roci v ramkah dekomunizaciyi v Ukrayini paralelno iz viborami do miscevih rad provodilosya opituvannya pro vibir nazvi mista sered zaproponovanih variantiv Blagomir Eksampej Yelisavetgrad Zlatopil Ingulsk Kozackij Kropivnickij 14 lipnya 2016 roku postanovoyu Verhovnoyi Radi Ukrayini misto Kirovograd perejmenovane na Kropivnickij Za taku postanovu progolosuvali 230 narodnih deputativ Ukrayini Rosijsko ukrayinska vijna Dokladnishe Obstrili Kropivnickogo Stinopis Ukrayina ce Svoboda na odnomu z zhitlovih budinkivFotografiyi zagiblih voyiniv u centri mista veresen 2023 Z pochatkom shirokomasshtabnogo vtorgnennya Rosiyi v Ukrayinu u 2022 roci misto pochalo strazhdati vid raketnih obstriliv rosijskoyi armiyi Zranku 1 bereznya rosijski okupanti obstrilyali aerodrom Kanatove poblizu Kropivnickogo namagayuchis zrujnuvati ob yekti infrastrukturi 12 bereznya rosijski vijska atakuvali aerodrom bilya zaliznichnoyi stanciyi Kanatove vnaslidok chogo zaginulo 7 vijskovih Zranku 23 lipnya priletilo 13 raket 8 raket Kalibr morskogo bazuvannya ta 5 raket H 22 z litaka TU 22M3 Vorog obstrilyav vijskovij aerodrom ta zaliznichnij ob yekt 19 poranenih ta 3 zagiblih Povitryani trivogi v Kropivnickomu zvuchali majzhe shodenno Stanom na 24 travnya v misti ta oblasti perebuvalo ponad 40 000 vimushenih pereselenciv iz regioniv aktivnogo vedennya bojovih dij Za danimi na 29 serpnya cya cifra zbilshilasya do 85 000 lyudej Takozh pid chas vijni do Kropivnickogo pereyihali riznomanitni zakladi ta pidpriyemstva zokrema Doneckij derzhavnij universitet vnutrishnih sprav iz Mariupolya spochatku Donecka Harkivskij naukovo doslidnij institut protezuvannya Doneckij nacionalnij medichnij universitet iz Kramatorska spochatku Donecka ta Hersonskij derzhavnij agrarno ekonomichnij universitet 24 travnya 2023 na ploshi Geroyiv Majdanu vistupav orkestr 3 go okremogo polku specpriznachennya imeni knyazya Svyatoslava Horobrogo Vulici ta miscevosti KropivnickogoSuchasnij Kropivnickij podilyayetsya na dva administrativni rajoni Fortechnij i Podilskij Kropivnickij miskradi takozh pidporyadkovuyetsya selishe Nove Centralnoyu plosheyu mista ye plosha Geroyiv Majdanu Golovnimi miskimi magistralyami ye vulici Velika Perspektivna vis centralnoyi chastini mista Bobrineckij shlyah shlyah na Mikolayiv shlyah na Kremenchuk shlyahi na Uman ta Kishiniv Vazhlive znachennya dlya protipovenevogo zahistu maye naberezhna Dokladnishe Vulici Kropivnickogo Kropivnickij maye nizku mikrorajoniv Kovalivka Velika Balka Kushivka Zavadivka Katranivka Girniche selishe Lelekivka Nekrasivka Balashivka Novomikolayivka Maslyanikivka Cheremushki Solodka Balka Okrim togo tradicijno rajon centralnoyi ploshi Geroyiv Majdanu ye miscevim Centrom a za rajonom bilya Yelisavetinskoyi forteci na pochatku vulici Svyatoslava Horobrogo z boku Ingulu zakripilas nazva Vali a dilyanku samoyi forteci nini Pershoyi miskoyi likarni i dali nazivayut Vijskovim mistechkom neridko mikrorajon vulici Verhnoyi Permskoyi imenuyut Permskim AdministraciyaDokladnishe Miska rada mista Kropivnickogo ta Miski golovi Kropivnickogo Budivlya miskoyi radi Kropivnickogo Do skladu miskoyi radi mista Kropivnickogo vhodyat 42 deputati sho obirayutsya gromadoyu mista strokom na 5 rokiv Vikonavchu vladu v misti ocholyuye miskij golova ta Vikonavchij komitet yakij skladayetsya z 15 chleniv Jomu pidporyadkovani 5 departamentiv kozhen iz yakih vidpovidaye za pevnu sferu miskogo zhittya ekonomiki ta finansiv zhitlovo komunalnogo gospodarstva rozvitku torgivli pobutovogo obslugovuvannya transportu ta zv yazku mistobuduvannya ta kapitalnogo budivnictva administrativnij 8 upravlin 10 viddiliv 2 sluzhbi kontrolna j u spravah ditej reyestracijna palata ta miskij Centr socialnih sluzhb dlya sim yi ditej ta molodi Vikonuyuchim obov yazki miskogo golovi ye Oleksandr Mosin NaselennyaDokladnishe Naselennya Kropivnickogo Chiselnist Dinamiku zmini chiselnosti miskogo naselennya demonstruye tablicya navedena nizhche dani gruntuyutsya yak na perepisah naselennya Rosijskoyi imperiyi SRSR ta perepisu naselennya Ukrayini 2001 roku tak i na ocinyuvannyah chiselnosti naselennya ta in danih Rik Roki Naselennya meshkanciv Rik Naselennya meshkanciv Rik Naselennya meshkanciv1770 ti 2400 1910 76 000 1979 236 6521784 4170 1926 65 000 1989 269 8031787 4746 1939 100 300 1995 278 3001858 23 700 1943 63 403 2001 254 1031873 38 100 1959 128 207 2009 245 7001897 61 500 1970 188 795 2016 231 089Etnichnij sklad U etnichnomu skladi naselennya Kropivnickogo bilshist skladayut ukrayinci za danimi ostannogo Perepisu naselennya Ukrayini 2001 yihnya pitoma chastka sklala 85 8 takim chinom zbilshivshis u porivnyanni iz 1989 rokom na 9 Chislennoyu ye gromada rosiyan 12 vid zagalu u 2001 roci Takozh u misti prozhivayut bilorusi moldovani virmeni bolgari gruzini nimci ta predstavniki inshih etnosiv Na predstavnikiv usih nacionalnih gromad Kropivnickogo krim ukrayinciv ta rosiyan pripadaye lishe trohi bilsh yak 2 Istorichna dinamika nacionalnogo skladu za danimi perepisiv 1897 1926 1939 1959 1989 2001ukrayinci 23 6 44 6 72 0 75 0 76 9 85 8 rosiyani 34 6 25 0 10 9 18 6 19 5 12 0 bilorusi 0 1 0 2 0 4 0 8 0 8 0 5 moldovani 0 03 0 2 0 7 0 4 0 5 0 3 yevreyi 37 8 27 7 14 6 4 4 1 9 0 1 Movnij sklad Ridna mova naselennya Kropivnickogo za danimi perepisu 2001 roku Vtorgnennya Rosiyi v Ukrayinu sprovokuvalo novu hvilyu ukrayinizaciyi v misti dedali bilshe lyudej vvazhayut za krashe rozmovlyati ukrayinskoyu Zgidno z opituvannyam provedenim Mizhnarodnim respublikanskim institutom u kvitni travni 2023 go roku ukrayinskoyu vdoma rozmovlyali 77 naselennya mista rosijskoyu 20 Religijnij sklad Bilshist viryan nalezhat do pravoslavnih cerkov riznih konfesij UPC MP PCU U misti diyut yeparhialni upravlinnya UPC MP ta PCU mayut svoyi hrami pravoslavni katolicka ta yudejska gromadi ob yednannya cerkov YeHB Yevrejska gromada Istoriya yevrejskoyi gromadi mista rozpochalasya z kincya 60 h pochatku 70 h rokiv XVIII stolittya Pro dinamiku zrostannya kilkisnogo skladu yevrejskogo naselennya u misti Yelisavetgradi svidchit toj fakt sho u 1796 roci tut prozhivali 423 yevreyi a za rezultatami perepisu 1859 roku 2323 predstavniki ciyeyi nacionalnosti sho stanovilo ponad tretinu miskogo naselennya U 1880 roci Ya Gordin organizuvav u Yelisavetgradi Duhovno biblejske bratstvo yake malo na meti provesti reformu yevrejskogo pobutu ta religiyi Yevreyi Yelisavetgrada v kinci XIX stolittya buli zajnyati u torgivli u promislovosti na transporti ta ohoroni zdorov ya Odna z pershih u Rosijskij imperiyi miska tramvajna merezha za skladom pracivnikiv majzhe cilkom bula yevrejskoyu Privatna likarnya sekretarya Medichnogo Tovaristva nevropatologa Isaka Goldenberga nini likarnya 3 stala pershoyu likarneyu v misti i lishilasya takoyu pri radyanskij vladi Yiyi budinok na rozi suchasnih vulic Pashutinska ta Dvorcova pid 45 35 ye pam yatkoyu arhitekturi v mavritanskomu stili Uvijshli v istoriyu imena kompozitora Yuliya Mejtusa dramaturga Yakova Gordina likarya Natana Shirmana pismennika Isaka Shklovskogo poeta Aminodava Shpolyanskogo Dona Aminado fiziko himika Davida Talmuda ta bagatoh inshih yaki zrobili velicheznij vnesok u rozvitok ne lishe vitchiznyanoyi a j svitovih nauki kulturi literaturi tosho Vidrodzhennya religijnoyi yevrejskoyi gromadi u Kropivnickomu rozpochalosya z 1991 roku pislya prijnyattya Zakonu Ukrayini Pro svobodu sovisti ta religijni organizaciyi Todi zh gromadi bulo peredano primishennya sinagogi ta sporudzheno pershij v Ukrayini pam yatnik Yevreyam zhertvam nacizmu na misci yihnogo rozstrilu Z 1996 roku religijna gromada progresivnogo yudayizmu bula perereyestrovana i otrimala nazvu Atikva Nadiya Za slovami kerivnika organizaciyi Emmi Spektor zaraz chlenami yevrejskoyi gromadi mista ye ponad 200 osib V osnovnomu ce lyudi pensijnogo viku Pri gromadi uspishno diyut biblioteka ta muzej Yevreyi Yelisavetgrada Knigozbirnya nini nalichuye ponad 3000 primirnikiv yaki zibrali chleni gromadi Tut provodilis festivali yevrejskoyi knigi zanyattya z vivchennya nacionalnih tradicij istoriyi ivritu vidbuvalisya zustrichi u literaturnij vitalni Volonteri gotuyut cikavi rozpovidi na zaznachenu tematiku prihodit bagato cikavih lyudej zemlyakiv yakih dolya rozkidala po sviti nashadki kolishnih meshkanciv mista yaki hochut dostemenno vivchiti vlasni rodovi koreni U chitalnomu zali biblioteki mozhna pochitati svizhu periodiku miscevi ta yevrejski gazeti VEK Evrejskij obozrevatel Hadashot U vsesvitnij den Golokostu pokladayut do pam yatnogo znaka kviti vshanovuyut pam yat beznevinno zagiblih Zagalom usya ekspoziciya muzeyu visvitlyuye ponad 30 tem Same cej zaklad viyavivsya pershim yevrejskim muzeyem v Ukrayini i stav prikladom dlya gromad inshih mist Grecka gromada U 1753 roci greki pochali selitis na pravomu berezi Ingulu bilya miscya de mala buti pobudovana fortecya Svyatoyi Yelisaveti Poselennya grekiv otrimalo nazvu Grecka sloboda Najbilshe yih pereselilosya z Makedoniyi inshi z Konstantinopolya ta z ostroviv dvoye vijshli z Sichi Zaporizkoyi buli vihidci takozh z Avstro Ugorshini Bessarabiyi z Nizhina a takozh iz Veneciyi A vtim chiselnist greckoyi koloniyi u misti nikoli ne bula velikoyu V ostanni roki caryuvannya imperatrici Yelisaveti Petrivni grekiv tut narahovuvalos bez robitnikiv trohi bilshe yak 50 dush iz druzhinami ta ditmi U 1755 roci Grecka sloboda uvijshla do skladu novostvorenogo mista Yelisavet Poselennya grekiv takozh bulo pidporyadkovane magistratovi yakij rozmishuvavsya na rozi suchasnih vulic Pashutinskoyi ta Preobrazhenskoyi U 1760 roci pid kerivnictvom she odnogo vihidcya z Veneciyi Yefima Temeliya Yelisavetgradski greki vistupili z klopotannyam pro sporudzhennya svogo hramu u misti ta pro vidkrittya pri hrami strannokrimnago doma dlya ubogih bezyazichnih iz yih bratiyi Stosovno ostannogo mi niyakih vidomostej ne mayemo a shodo hramu to vzhe u nastupnomu roci greki majstri z Nizhina rozpochali robotu Sporudzhennya trivalo blizko semi rokiv Serednij prestol cerkvi bulo osvyacheno 1766 roku u im ya Volodimirskoyi Bozhoyi Materi hocha bokovij vivtar ne bulo zakincheno she i v cej chas Otzhe yelisavetgradski greki mali u misti svoyu cerkvu ta zaviduvali cherez titariv yiyi spravami zbilshuyuchi cerkovnu kaznu lihvarstvom Krim togo voni mali vibranogo ta domovlenogo svyashennika yakij zdijsnyuvav bogosluzhinnya greckoyu movoyu Naprikinci XVIII stolittya u Yelisavetgradi narahovuvalos vzhe bilsh yak sto grekiv U seredini 70 h rokiv perevazhna bilshist yih pereselilas do Mariupolya U yelisavetgradskomu revizkomu reyestri 1811 roku vzhe pokazani lishe dvi rodini sho zalishilisya vid greckoyi koloniyi mista XVIII stolittya Fundukleyi ta Petrovi Pro rodinu Fundukleyiv u Kropivnickomu i dosi nagaduye centralna miska plosha Adzhe cyu dilyanku zemli 1 veresnya 1839 roku bulo podarovano mistu statskim radnikom senatorom Yu I Fundukleyem EkonomikaPromislovist Za informaciyeyu golovnogo upravlinnya statistiki v Kirovogradskij oblasti za sichen serpen 2012 roku pidpriyemstvami Kropivnickogo realizovano promislovoyi produkciyi vikonano robit ta nadano poslug na sumu 7 551 mlrd grn Promislovij kompleks mista nalichuye u 2017 roci 131 pidpriyemstvo oblikovogo kola i ohoplyuye 12 galuzej Administrativnij korpus PAT Elvorti Zavod Cukrogidromash Providni galuzi promislovosti mista mashinobuduvannya ta harchova promislovist Osnovni pidpriyemstva kropivnickogo mashinobuduvannya PAT NVP Radij providne pidpriyemstvo z proyektuvannya rozrobki ta vigotovlennya avtomatizovanih sistem upravlinnya tehnologichnimi procesami dlya atomnih elektrostancij Ukrayini PAT Elvorti ye flagmanom i odnim iz najstarishih pidpriyemstv galuzi bulo zasnovane anglijskimi pidpriyemcyami bratami Elvorti she 1874 roku Zavod vigotovlyaye posivnu gruntoobrobnu ta zbiralnu tehniku dlya agropromislovogo kompleksu PAT Gidrosila vigotovlyaye gidroagregati dlya gidrosistem kombajniv traktoriv budivelno dorozhnih ta inshih mobilnih mashin U mashinobuduvanni vipusk promislovoyi produkciyi u 2011 roci yak porivnyati z 2010 rokom zbilshivsya na 13 4 zokrema na pidpriyemstvah z virobnictva mashin ta ustatkuvannya dlya silskogo ta lisovogo gospodarstva v 1 7 raza mashin ta ustatkuvannya zagalnogo priznachennya na 29 8 elektrorozpodilnoyi ta kontrolnoyi aparaturi na 1 8 Galuz virobnictva budivelnih materialiv u misti predstavlena ZAT Kirovogradgranit U strukturi promislovosti osoblive misce posidaye do yakoyi nalezhit 18 pidpriyemstv zoriyentovanih perevazhno na vigotovlennya hlibobulochnih m yasnih molochnih virobiv oliyi majonezu alkogolnih i bezalkogolnih napoyiv ta inshoyi produkciyi Providni z nih specializuyetsya na virobnictvi oliyi Pitoma vaga pidpriyemstva v zagalnih obsyagah virobnictva ciyeyi produkciyi v Ukrayini stanovit blizko 10 odne z providnih pidpriyemstv harchovoyi promislovosti Ukrayini viroblyaye blizko 200 najmenuvan produkciyi kovbasi i kopchenosti m yasni produkti i napivfabrikati riba pelmeni ta vareniki Na pidpriyemstvi vprovadzheno sistemu upravlinnya yakistyu za mizhnarodnimi standartami ISO 9001 2000 Pidpriyemstvo ob yednannya gromadyan Firma Laska gromadskogo ob yednannya Asociaciyi pidtrimki vitchiznyanogo tovarovirobnika providnij virobnik moroziva u krayini ponad 100 vidiv maye rozgaluzhenu dilersku merezhu u bagatoh regionah Ukrayini ta eksportuye svoyu produkciyu do nizki krayin SND ta SShA TOV Kirovogradhlib 2014 miscevij virobnik hlibobulochnoyi produkciyi Legka promislovist u Kropivnickomu predstavlena VAT Kirovogradska shvejna fabrika Zoryanka sho spivpracyuye z providnimi zakordonnimi firmami Montana Reggi Dizajn ta Lenor Kardye Pidpriyemstvo vigotovlyaye zhinochij odyag za dizajnerskimi rozrobkami modelyeriv cih firm za shemoyu davalnickoyi sirovini Torgivlya ta pobutove obslugovuvannya Centralnij rinok mista vhid z boku vul Preobrazhenskoyi harchovij rinok Torgovelnij centr v odnomu z korpusiv kolishnogo zavodu Drukmash Kropivnickij maye davni torgovelni tradiciyi 29 chervnya 1754 roku bilya forteci sho buduvalasya vidbuvsya pershij yarmarok a vid 1788 roku zgidno z carskim ukazom yarmarki v misti stali shorichnimi Vsogo yih provodilos protyagom roku 4 najbilshim za torgovimi oborotami buv Georgiyivskij sho vidbuvavsya 23 kvitnya Na teritoriyi mista Kropivnickogo funkcionuyut Kirovogradska regionalna torgovo promislova palata 24 rinki 4069 ob yektiv torgivli i pobutovogo obslugovuvannya zokrema 2705 pidpriyemstv rozdribnoyi torgivli z nih 2000 kramnic ta viddiliv 6 supermarketiv 30 torgovih kompleksiv ta centriv 12 avtosaloniv 4 torgovi domi 175 aptek 150 pidpriyemstv gurtovoyi ta gurtovo rozdribnoyi torgivli 42 AZS z nih 4 AGZS 384 zakladi harchuvannya zokrema 5 restoraniv 82 yidalni 168 kafe 5 bariv 28 perekusen 17 pivnih bariv ta 627 pobutovogo obslugovuvannya zokrema 99 perukaren 8 pralen 107 STO 110 majsteren 29 atelye 11 bilyardnih ta saun yaki povnistyu zadovolnyayut potrebi naselennya u tovarah narodnogo spozhivannya i nadanni poslug U misti predstavleni merezhi supermarketiv yak prodovolchih i gospodarskih tovariv Silpo Velika Kishenya ATB Nash Kraj tak i pobutovoyi ta profesijnoyi tehniki audio ta videoelektroniki Fokstrot Tehnopolis ABV Tehnika Tehnoyarmarok Comfy Diye misceva produktova merezha Kopilka Kropivnickij maye dekilka goteliv roztashovanih u centralnij chastini mista trizirkovij gotelnij kompleks Yevropa chotirizirkovij gotel Reikartz i dvozirkovi Turist Kiyiv ta Ingul U 2000 h rokah u centri mista pislya retelnoyi restavraciyi istorichnoyi budivli bulo vidkrito gotel Katalunya pershij chotirizirkovij gotel u misti Inshi goteli Ukrayina i vidomchij Servis Radij za mistom takozh ye dekilka pridorozhnih gotelnih kompleksiv i moteliv Orline gnizdo i Liana U misti pracyuye ponad pivtora desyatka avtosaloniv Blizko 40 AZS u Kropivnickomu ye vlasnistyu yak velikih operatoriv rinku Ukrtatnafta tak i miscevih TOV Kirovogradske palivo Slavnafta Kirovograd tosho Poshta zv yazok bankivska sfera i strahuvannya Poshtamt stil modern kin XIX st U 1869 roci v Yelisavetgradi vidkrito telegraf a 1884 roku novu poshtovu kontoru U teperishnij chas golovnim operatorom nadannya naselennyu i biznesu poshtovih poslug u Kropivnickomu i oblasti ye filiya nacionalnogo operatora pidpriyemstva UDPPZ Ukrposhta Kirovogradska direkciya UDPPZ Ukrposhta yaka u svoyemu skladi maye vidosobleni strukturni pidrozdili 7 centriv poshtovogo zv yazku 12 cehiv obslugovuvannya spozhivachiv chimalo viddilen u misti ta oblasti U Kropivnickomu pracyuye upravlinnya NBU v Kirovogradskij oblasti ta diyut regionalni predstavnictva i filiyi 30 ukrayinskih bankiv isnuye rozgaluzhena merezha bankomativ Rinok strahuvannya v misti predstavlyayut ponad 30 kompanij chislenni strahovi kompaniyi vidgaluzhennya komercijnih bankiv TransportDokladnishe Transport Kropivnickogo Kropivnickij zaliznichnij vokzal Cherez misto prohodyat avtoshlyahi yevropejskogo znachennya Uzhgorod Ternopil Kropivnickij Doneck Dovzhanske E50 Poltava Kropivnickij Kishiniv Galac Sloboziya E584 regionalni avtoshlyahi Kropivnickij Mikolayiv Kropivnickij Oleksandrivka zaliznicya Kotovsk Pomichna Znam yanka U misti pracyuye 2 avtostanciyi i zaliznichnij vokzal funkcionuye aeroport Kirovograd 2 zlitno posadkovi smugi odna z yakih ye chinnoyu sho vidpovidaye 3 j kategoriyi IKAO perebuvaye derzhavne pidpriyemstvo aviakompaniya Avialiniyi Ukrayini aviakompaniya URGA sho pracyuye na mizhnarodnih avialiniyah Urga ye chlenom Yevropejskoyi asociaciyi regionalnih aviakompanij ERA Do 1941 roku v Kropivnickomu pracyuvali 2 tramvajni liniyi U 1941 roci pri vidstupi radyanskih vijsk bulo pidirvano tramvajnu elektrostanciyu zrujnovano gospodarstvo Nimci pri vidstupi rozibrali koliyi ta vivezli yih Pislya zakinchennya vijni buli nevdali cherez brak koshtiv sprobi vidnoviti tramvaj Nini miskij gromadskij transport predstavlenij trolejbusami avtobusami i marshrutnimi taksi Avtobusni pasazhirski perevezennya v Kropivnickomu zdijsnyuyutsya mashinami Avtobusnogo parku 13527 nalezhit TOV Yelisavetgradska transportna kompaniya Ce zh napivderzhavne pidpriyemstvo naryadu z dekilkoma privatnimi operatorami predstavlene i na rinku perevezen marshrutnimi taksi mista zagalom ponad 20 marshrutiv sho stanovit osnovu vnutrishnomiskogo pasazhiropotoku Znachnu rol u misti vidigraye trolejbusne spoluchennya Trolejbusnij ruh u Kropivnickomu bulo vidkrito 2 listopada 1967 roku Perezhivshi krizovij stan na pochatku 2000 h u seredini desyatilittya galuz bulo reanimovano Stanom na sichen 2022 roku v misti pracyuye 10 trolejbusnih marshrutiv 1 4 5 7 7A 8 9 10 10A 11 Trolejbusne perevezennya zdijsnyuye Komunalne pidpriyemstvo ELEKTROTRANS Miskoyi Radi mista Kropivnickogo Ruhomij sklad trolejbusi ZiU 682 YuMZ T2 i ElectroLAZ 12 Takozh vkazane pidpriyemstvo vikonuye perevezennya avtobusami po marshrutah 46 46A 103 104A 111A 111B 114 116 118 119A 119B 123 130A 274 Socialna infrastruktura komunalne gospodarstvo medicina i osvitaKomunalne gospodarstvo Zaliznichnij mist Bilshist miskih komunikacij u Kropivnickomu zbudovani she za SRSR a v 1990 ti na nih ne vistachalo finansuvannya tomu v misti shozhi dlya reshti ukrayinskih mist problemi z komunalnim gospodarstvom Sered pozitivu vidmichayetsya vidnosne rozv yazannya problemi z vodopostachannyam vodogin u todi she Yelisavetgradi vzyalisya buduvati she v 70 h rokah XIX stolittya a zavershili sporudzhennya 1893 roku misto shodobovo otrimuvalo 22 tisyachi vider vodi stali do diyi 167 pozhezhnih ta 160 dvorovih kolonok vtim voda bula platnoyu Gazopostachannya v Kropivnickomu zdijsnyuyetsya VAT Kirovogradgaz Postachannya elektrichnoyi energiyi v oblast zdijsnyuye operator VAT Kirovogradoblenergo yakij ye monopolistom do osnovnih vidiv licenzovanoyi diyalnosti yakogo nalezhat virobnictvo peredacha ta postachannya elektroenergiyi spozhivacham Kropivnickogo ta Kirovogradskoyi oblasti za tarifami sho regulyuyutsya zgidno z chinnim zakonodavstvom Kirovogradskij krayeznavchij muzej Budinok Barskogo Dlya vodozabezpechennya Kropivnickogo i nizki inshih naselenih punktiv oblasti v 1973 roci bulo vvedeno v ekspluataciyu vodogin Dnipro Kirovograd proyektnoyu potuzhnistyu sporud 168 tisyach m pitnoyi vodi na dobu stanom na 2005 rik centralizovanim vodopostachannyam ohopleno 88 6 mista Organ vidpovidalnij za vodopostachannya v misti perebuvaye nateper u komunalnij vlasnosti komunalne pidpriyemstvo Kropivnicke vodoprovidno kanalizacijne gospodarstvo Kropivnickoyi miskoyi radi Takozh do sistemi komunalnogo gospodarstva Kropivnickogo nalezhat zhitlovo ekspluatacijni organizaciyi ZhEO 1 2 3 4 zhitlovo ekspluatacijna kontora 9 DKP Avarijno dispetcherska sluzhba Na komunalne pidpriyemstvo Teploenergetik pokladeno funkciyu kontrolyu za miskimi teplovimi merezhami Mist cherez Ingul panorama U misti stvoreni takozh specialni sluzhbi komunalni pidpriyemstva z utrimannya miskih shlyahiv i mostiv Misksvitlo sho vidpovidaye za stanom elektrichnih merezh i zovnishnim osvitlennyam mista Trest zelenogo gospodarstva sho zdijsnyuye funkciyu ozelenennya tosho Medicina Stacionar 1 centralnoyi miskoyi likarni rozmishenij u primishennyah kolishnoyi Yelisavetinskoyi forteci Misku likarnyu v Kropivnickomu todi Yelisavetgradi bulo vidkrito v 1823 roci vona bula na 54 lizhka za likuvannya v nij treba bulo platiti 30 kopijok na den dlya miscevogo naselennya i 50 dlya priyizhdzhih Nini ohoronu zdorov ya v Kropivnickomu zdijsnyuyut 17 zakladiv likuvalnogo i profilaktichnogo spryamuvannya Sered nih Komunalne nekomercijne pidpriyemstvo Poliklinichne ob yednannya sho maye u svoyemu skladi 5 poliklinik Centr pervinnoyi mediko sanitarnoyi dopomogi 1 Centr pervinnoyi mediko sanitarnoyi dopomogi 2 Kirovogradska oblasna likarnya Kirovogradska oblasna stanciya perelivannya krovi Centralna miska likarnya zi stacionarami 1 i 2 Miska likarnya 2 im Svyatoyi Anni Kropivnicka miska likarnya shvidkoyi medichnoyi dopomogi i stanciya ShMD 2 pologovi budinki Oblasna klinichna dityacha likarnya Dityacha poliklinika 1 i dityacha miska likarnya Dekilka stomatologichnih poliklinik zokrema dityacha miskij tuberkuloznij dispanser i deyaki inshi specializovani medichni zakladi Osvita Golovnij korpus CDPU im V Vinnichenka primishennya kolishnoyi zhinochoyi gimnaziyi Golovnij korpus Derzhavnoyi lotnoyi akademiyiDokladnishe Osvita v Kropivnickomu Pershu shkolu dlya ditej oficeriv v Yelisavetgradi bulo vidkrito v 1763 roci Naprikinci XVIII st v nij navchalosya 53 uchni U 1861 roci v misti vzhe nalichuvalosya 8 navchalnih zakladiv i ce ne vrahovuyuchi privatnih pansioniv Velike znachennya dlya Kropivnickogo ta j Ukrayini v cilomu mali Yelisavetgradska cholovicha gimnaziya ta Yelisavetgradske zemske realne uchilishe stavshi alma mater dlya ciloyi pleyadi diyachiv kulturi i gromadskogo zhittya U Kropivnickomu diye rozgaluzhena merezha zakladiv doshkilnoyi osviti i zakladiv serednoyi osviti U 43 shkolah navchayetsya i vihovuyetsya 39 145 uchniv Osoblivo populyarni zakladi osviti novogo tipu shkoli gimnaziyi kibernetiko tehnichnij koledzh ta licej U misti 46 dityachih doshkilnih zakladiv Vihovuyutsya v ditsadkah 9900 ditej doshkilnogo viku Takozh u misti talanovitim uchnyam dekilka komunalnih zakladiv nadayut pozashkilnu mistecku 4 muzichni shkoli i sportivnu osvitu Vishu osvitu v Kropivnickomu mozhna zdobuti v 14 ZVO riznogo profilyu z yakih 5 mayut III IV rivni akreditaciyi 3 derzhavnih i 3 privatnih reshta 8 I II rivni akreditaciyi lishe odin iz nih ye privatnim a takozh u chislennih filiyah strukturnih pidrozdilah zakladiv vishoyi osviti roztashovanih u inshih mistah derzhavi Providnimi derzhavnimi vishami mista ye Centralnoukrayinskij nacionalnij tehnichnij universitet Centralnoukrayinskij derzhavnij pedagogichnij universitet imeni Volodimira Vinnichenka ta Derzhavna lotna akademiya Nacionalnogo aviacijnogo universitetu Ukrayini Tradicijno populyarnim lishayetsya navchannya u profesijnih profilnih derzhavnih zakladah fahovoyi peredvishoyi medichnomu koledzhi im Ye J Muhina Kirovogradskomu muzichnomu uchilishi Kropivnickomu budivelnomu tehnikumi Kirovogradskomu koledzhi statistiki NASOA tosho Yak strukturni pidrozdili vidokremleni vishiv z inshih mist Ukrayini sho diyut u Kropivnickomu nadayut osvitni poslugi filiya Vidkritogo mizhnarodnogo universitetu rozvitku lyudini Ukrayina filiya Mizhregionalnoyi akademiyi upravlinnya personalom Fakultet menedzhmentu turizmu Kiyivskogo institutu turizmu ekonomiki i prava fakultet KNUKiM 2015 roku zasnovano pershu v Ukrayini iniciativu neformalnoyi profesijnoyi osviti Shkolu programuvannya Sh Zasobi masovoyi informaciyiDokladnishe Zasobi masovoyi informaciyi v Kropivnickomu Pidbirka osnovnih kropivnickih regionalnih vidan cherven 2009 rokuDrukovani Kirovogradska pravda Ukrayina Centr Vechirnya gazeta 21 j kanal Narodne slovo Internet vidannya Miscevi teleradiokompaniyi Suspilne Kropivnickij Operator kabelnogo telebachennya TOV Teleradioinformacijna kompaniya KABS FM radiostanciyi p p Chastota MGc Nazva Potuzhnist Adresa vezhi Peredavach1 88 7 Radio Promin 1 prosp Inzheneriv 10 A2 91 2 Ukrayinske radio Ukrayinske radio Kropivnickij 0 25 vul Sadova 88 KFKRRT3 91 8 Radio Kultura 1 prosp Inzheneriv 10 A4 98 9 Melodiya FM 0 1 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod5 99 3 Armiya FM 0 5 prospekt Inzheneriv 26 100 0 0 5 prospekt Inzheneriv 27 100 5 Krayina FM 0 5 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod8 101 5 Radio Maksimum plan 1 prospekt Inzheneriv 29 101 9 Radio ROKS 0 1 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod10 102 6 Avtoradio 0 1 prospekt Inzheneriv 211 103 4 Kiss FM 0 25 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod12 103 8 Radio Bajraktar 1 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod13 104 2 Radio Maksimum 0 1 vul Glinki 2 RPC RA Zolotij Gramofon 14 104 6 Radio NV 1 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod15 105 3 Hit FM 1 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod16 105 8 Radio Relax 1 vul Akademika Tamma 31 Radiozavod17 106 2 Perec FM 1 vul Glinki 2 RPC RA Zolotij Gramofon 18 106 7 Shlyager FM 0 5 vul Sadova 88 KFKRRT19 107 2 Lyuks FM 0 5 vul Sadova 88 KFKRRT20 107 9 Nashe radio 1 prospekt Inzheneriv 2Takozh u misti ye i Mizhnarodni radiostanciyi Sfera Music ta Shanson Plyus U regioni aktivno rozvivayetsya Internet golovni centralni regionalni derzhavni organi i bilshist ustanov ta zakladiv riznih galuzej mista stanom na 2012 rik mayut vlasni vebstorinki Politichne ta gromadske zhittyaU misti stanom na pochatok 2008 roku diye 298 gromadskih organizacij z chisla yakih 11 zhinochi 11 veteranski i 49 molodizhnih Molodizhne zhittya Kropivnickogo aktivizuyetsya zavdyaki ryadu gromadskih organizacij sho ob yednuyut svoye chlenstvo dlya provadzhennya riznomanitnoyi diyalnosti za interesami Do najdiyevishih molodizhnih organizacij mozhna vidnesti taki molodizhni gromadski organizaciyi yak Fundaciya Regionalnih Iniciativ U Kropivnickomu aktivno diyut takozh miski oseredki Plastu Nacionalnoyi Skautskoyi Organizaciyi Ukrayini ta Ukrayinskogo dityacho yunackogo tovaristva Sich sho provodyat vihovni programi dlya ukrayinskoyi molodi mista misku organizaciyu Kirovogradskoyi oblasnoyi ligi intelektualnogo rozvitku KOLIR sho zajmayetsya organizaciyeyu i provedennyam intelektualnih igor ta nizku organizacij yunackih vidgaluzhen partijnih organizacij Takozh u misti aktivno pracyuyut analitichni centri ta pravozahisni gromadski organizaciyi yak ot Asociaciya Politichnih Nauk Teritoriya uspihu tosho Najaktivnishi gromadski organizaciyi mista 32 organizaciyi ob yednani v koaliciyu Rada ekspertiv stvorenu za spriyannya ta za zrazkom Reanimacijnogo paketa reform Kultura dozvillya i sportDokladnishe Kultura Kropivnickogo Kropivnickij ye znachnim kulturnim oseredkom centru Ukrayini tut pracyuyut teatri j kinoteatri oblasna filarmoniya chislenni muzeyi 30 bibliotek 9 budinkiv kulturi i centriv dozvillya 4 dityachih muzichnih shkoli po odnij misteckij i hudozhnij dityachij shkoli chimalo muzichnih i folklornih kolektiviv tosho Funkciyi z doderzhannya derzhavnoyi politiki v galuzi kulturi j kulturnogo rozvitku gromadyan mista yak ukrayinciv tak i predstavnikiv nacionalnih menshin zdijsnyuye Viddil kulturi i turizmu Kropivnickoyi miskradi Yedine misto pobratim z yakim u Kropivnickogo vstanovleni partnerski stosunki Dobrich u Bolgariyi U 2011 roci Kropivnickij zdobuv zvannya tancyuvalnoyi stolici Ukrayini U 2017 roci misto stalo centrom provedennya zapochatkovanogo Nacionalnogo misteckogo festivalyu yakij otrimav nazvu Krop fest Teatri muzika kino Teatr imeni Marka KropivnickogoKinoteatr Zoryanij u centri mista Kropivnickij Yelisavetgrad vidomij tim sho tut rozpochav robotu pershij ukrayinskij profesijnij teatralnij kolektiv naprikinci XIX na pochatku XX stolit na sceni miscevogo teatru vistupali korifeyi ukrayinskoyi sceni Ivan Tobilevich Marko Kropivnickij Mikola Sadovskij Panas Saksaganskij Mihajlo Starickij Mariya Zankovecka U primishenni yelisavetgradskih teatriv vistupali vitchiznyani ta zarubizhni kompozitori i muzikanti Ferenc List Modest Musorgskij Oleksandr Skryabin Anton Rubinshtejn Mikola Lisenko ta spivaki Fedir Shalyapin Leonid Sobinov Suchasni kropivnicki teatri akademichnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatr im M L Kropivnickogo oblasnij akademichnij teatr lyalok akademichnij teatr muziki pisni i tancyu Zoryani studentskij teatr studiya Rezonans teatr studiya Moda U misti diye oblasna filarmoniya pri yakij pracyuyut Akademichnij teatr muziki pisni i tancyu Zoryani Ansambl narodnoyi ta suchasnoyi muziki Yelisavet retro kamernij orkestr Koncertino diye dityacha filarmoniya Inshi profesionalni tvorchi muzichni i horeografichni kolektivi mista zasluzhenij ansambl narodnogo tancyu Ukrayini Yatran municipalnij kamernij hor ansambl pisni i tancyu Vesna dityachi kolektivi Prolisok Rosinka ta inshi Suchasni diyachi kulturi Kropivnickogo narodni artisti Ukrayini A Krivohizha j A Chervinska zasluzheni artisti Ukrayini V Stratyev R Valkevich B Popov Stanom na kinec 2014 roku v Kropivnickomu ye 1 kinoteatr kinoteatr Portal Muzeyi ta biblioteki Kirovogradskij oblasnij hudozhnij muzej kol Pasazh 1887 Hudozhno memorialnij muzej O O Osmorkina U Kropivnickomu ta jogo okolicyah diyut 11 muzeyiv oblasnij krayeznavchij muzej na pravah viddiliv krayeznavchogo muzeyu zapovidnik muzej Hutir Nadiya memorialnij muzej M L Kropivnickogo muzej istoriyi ukrayinskogo horeografichnogo mistectva oblasnij hudozhnij muzej hudozhno memorialnij muzej Oleksandra Osmorkina muzej Genriha Nejgauza literaturno memorialnij muzej Ivana Karpenka Karogo muzej muzichnoyi kulturi imeni Karolya Shimanovskogo narodnij memorialnij muzej Yuliya Mejtusa istorichnij muzej Yevreyi Yelisavetgrada Okrim finansovanih iz miskogo byudzhetu ye nizka vidomchih muzeyiv deyaki z yakih vidkriti dlya zagalnogo oglyadu sered nih Muzej istoriyi zavodu Chervona zirka ta Muzej Kirovogradskoyi oblasnoyi likarni Velike j cinne zibrannya starodrukiv zberigayetsya u viddili krayeznavstva ta ridkisnoyi knigi oblasnoyi universalnoyi biblioteki im D I Chizhevskogo U berezni 2011 roku vidkrilas galereya Yelisavetgrad persha privatna hudozhnya galereya v misti U kolekciyi galereyi tvori ukrayinskih hudozhnikiv drugoyi polovini XX pochatku XXI st Roztashovana v kolishnomu zhitlovomu budinku pekarya Aleksyeyenka budivlya kincya XIX st Sered suchasnih kropivnickih krayeznavciv ta istorikiv Yurij Mativos Sergij Shevchenko Anatolij Avdyeyev Vasil Bondar Kostyantin Shlyahovij Yurij Tyutyushkin Pavlo Bosij tosho U Kropivnickomu diye rozgaluzhena merezha bibliotechnih zakladiv Golovni biblioteki mista i regionu Oblasna universalna naukova biblioteka im D I Chizhevskogo vul Velika Perspektivna 24 Kirovogradska oblasna biblioteka dlya yunactva im Ye Malanyuka vul Dekabristiv 6 15 do 22 08 2017 roku mala im ya ukrayinskogo pismennika O M Bojchenka Kirovogradska oblasna biblioteka dlya ditej im T G Shevchenka vul Shevchenka 5 22 z 1958 po 14 lipnya 2015 roku biblioteka mala im ya dityachogo pismennika A P Gajdara Kulturni nacionalni ta religijni tovaristva Zi zdobuttyam nezalezhnosti Ukrayini 1991 nacionalno kulturni potrebi ukrayinciv ta inshih etnichnih grup derzhavi predstavniki yakih prozhivayut u Kropivnickomu realizuyutsya u znachnomu chisli oficijnih derzhavnih struktur u misti plidno funkcionuyut oblasni oseredki zagalnoukrayinskih kulturnickih organizacij Spilki pismennikiv Ukrayini Spilki zhurnalistiv Ukrayini Spilki hudozhnikiv Ukrayini ta inshih Kulturnickoyu organizaciyeyu v misti ye Kirovogradska oblasna organizaciya Vseukrayinskogo tovaristva Prosvita imeni Tarasa Shevchenka yaka postala yak iniciativna grupa u skladi miscevih naukovciv she v chervni 1989 roku vlasne diyalnist Tovaristva v misti bula vidnovlena pislya velikoyi perervi sprichinenoyi porazkoyu u nacionalno vizvolnih zmagannyah pochatku XX st i ye nateper providnim oseredkom ukrayinskoyi kulturi mista Ukrayinske kozactvo jogo novitnya forma predstavleno v misti Kirovogradskim krajovim kozackim tovaristvom Bugo Gardivskoyi palanki Ukrayinskogo kozactva U Kropivnickomu diye nizka nacionalnih i religijnih gromad Velika horalna sinagogaMala sinagogaYevreyi u veresni 1991 roku miska vlada povernula yevrejskij religijnij gromadi budinok Velikoyi horalnoyi sinagogi a 1994 roku zareyestrovana Kirovogradska yevrejska obshina u lyutomu 1996 roku religijna gromada progresivnogo yudayizmu Atikva u 1997 roci pochala svoyu robotu Kirovogradska Sluzhba miloserdya yevrejskoyi obshini u 2002 roci reorganizovano v Kirovogradskij oblasnij Blagodijnij yevrejskij obshinnij centr Hesed Shlomo u veresni 1998 roku vidbulis prem yerni vistavi yevrejskogo muzichno dramatichnogo teatru Thiya Ponad tisyachu chleniv yevrejskoyi gromadi mista mayut zmogu vidviduvati shotizhnevi gromadski zbori inshi zahodi a takozh pershij u krayini na chas vidkrittya 1998 roku istorichnij yevrejskij gromadskij muzej Yevreyi Yelisavetgrada Polyaki u Kropivnickomu pracyuye zasnovane 1997 roku Ob yednannya polyakiv Kirovogradshini Poloniya im Karolya Shimanovskogo vhodit do skladu Spilki polyakiv Ukrayini Shorichno ob yednannya organizovuye vidznachennya polskih nacionalnih svyat muzichni festivali im K Shimanovskogo vechori polskoyi poeziyi tancyu tosho opikuyetsya populyarizaciyeyu polskoyi kulturi zokrema shlyahom zaprovadzhennya viddilen polskoyi movi v navchalnih zakladah mista poshirennyam vidomostej pro slavnogo zemlyaka Karolya Shimanovskogo vstanovlennyam kontaktiv iz kulturno osvitnimi ustanovami ta derzhavnimi organami Polshi tosho Znachnu rol u polskomu i duhovnomu rusi v misti vidigraye rimo katolickij kostel Svyatogo Duha zbudovanij u 1990 h zamist hramu zrujnovanogo v dobu stalinizmu rosiyani diye viddilennya Vseukrayinskoyi gromadskoyi organizaciyi Rosijskij ruh Ukrayini Rosijska obshina im O S Pushkina vinikla 2001 roku u ramkah diyalnosti yakoyi postijno provodyatsya riznomanitni kulturnicki zahodi pidtrimuyutsya kontakti z Roszarubizhcentrom Posolstvom Rosijskoyi Federaciyi v Ukrayini inshimi ukrayinskimi ta rosijskimi derzhavnimi i gromadskimi ustanovami okremimi diyachami tosho zokrema rosijskimi tovaristvami v inshih mistah Ukrayini predstavnikami kirovogradskogo zemlyactva v Rosiyi tosho Parki i skveri Centralnij vhid do parku kulturi ta vidpochinku Kovalivskij Vid na park Peremogi richku Sugokliyu televizijnu vezhu Kropivnickij ye dovoli zelenim mistom okrim velikoyi kilkosti parkiv Kovalivskij Dendropark i skveriv Molodizhnij Centralnij Trudovoyi slavi Shibanova Shevchenka tosho u misti isnuyut znachni zeleni masivi napriklad na Valah Yelisavetinskoyi forteci Golovni miski parki park Kovalivskij roztashovanij u samomu seredmisti Kropivnickogo plosha 8 3 ga ye miscem vidpochinku i dozvillya meshkanciv i gostej Kropivnickogo park Peremogi istorichnij park persha nazva miskij sad na berezi richki Sugokleyi plosheyu blizko 25 ga Dendropark najbilshij za plosheyu park mista 42 7 ga ye populyarnim miscem dlya vidpochinku naselennya park Kozachij ostriv na ostrovi na Inguli park Kosmonavtiv Ulyublenim zamiskim parkom kropivnichan ye roztashovanij u Dolinskomu rajoni na vidstani 65 km vid oblasnogo centru dendropark Veseli Bokovenki de ponad 100 rokiv tomu bulo zakladeno velikij park iz zatishnimi galyavinami i tinistimi aleyami velikim dendrariyem nalichuye bl 1000 vidiv Sport Stadion Zirka Specializovana dityacho yunacka shkola olimpijskogo rezervu Nadiya Dokladnishe Sport u Kropivnickomu U Kropivnickomu rozvivayetsya yak profesionalnij tak i amatorskij sport dlya chogo stvoreno i diye vidpovidna sportivna infrastruktura Sportivni sporudi Kropivnickogo stanom na kinec 2000 h rokiv 4 stadioni 202 sportivnih majdanchiki 1 vodnosportivna baza 4 tenisnih korti 8 futbolnih poliv 20 strileckih tiriv 66 sportivnih zaliv 93 primishennya dlya zanyat fizkulturno ozdorovchoyu robotoyu sered yakih 48 obladnani trenazherami plavalnij basejn atletichne mistechko z trenazhernim obladnannyam 4 futbolnih polya zi shtuchnim pokrittyam U vkazanij period u misti pracyuvalo 13 dityacho yunackih sportivnih shkil 1 ShVSM u yakih zajmayetsya 6 6 tis ditej Zaluchennyu ditej do zanyat sportom spriyaye robota fizkulturno sportivnih tovaristv sportivnih klubiv ta gromadskih ob yednan Centralnoyu sportivnoyu arenoyu Kropivnickogo ye futbolnij stadion Zirka mistkistyu v 13 305 glyadachiv sho ye domashnim polem dlya futbolnogo klubu Zirka Rozvitok profesionalnogo sportu v Kropivnickomu vidbuvayetsya zdebilshogo na bazi SDYuShOR Nadiya sho maye u svoyemu rozporyadzhenni veliku bagatofunkcionalnu sportivnu sporudu U Kropivnickomu ye davni bejsbolni tradiciyi Kropivnichani ye bagatorazovimi chempionami Ukrayini ta volodaryami Kubku Ukrayini ReligiyaDokladnishe Religiya v Kropivnickomu ta Pravoslav ya na Kirovogradshini Kafedralnij sobor Rizdva Bogorodici Grecka cerkva UPC MPPokrovska cerkvaCerkva Svyatogo Volodimira Svyato Volodimirska cerkva PCU Religiya u Kropivnickomu predstavlena riznimi konfesiyami najposhirenishimi sered yakih ye pravoslav ya ta protestantizm takozh prisutni katolicki ta yudejski gromadi Stanom na 2007 rik u Kropivnickomu bulo zareyestrovano 63 religijni gromadi Pershij hram z yavivsya iz zasnuvannyam forteci u 1755 roci ce bula pravoslavna Svyato Troyicka cerkva togo zh roku v poselenni poryad iz forteceyu bula zbudovana Uspenska cerkva V okolicyah forteci sho zgodom stala mistom Yelisavetgrad pochali selitisya staroobryadci U 1880 roci buv zasnovanij Yelisavetgradskij vikariat pri Hersonskij yeparhiyi RPC pershim yepiskopom yakogo stav Neofit Nevodchikov Vikariat proisnuvav do 1931 roku koli vzhe yak Zinov yevskij buv likvidovanij pid chas gonin na Cerkvu U 1947 roci vikariat uzhe yak Kirovogradskij vidnovili a zgodom bulo stvoreno yeparhiyu z centrom u misti Najvplivovishim u cerkovno religijnomu zhitti mista ye pravoslav ya U teperishnij chas yak i v Ukrayini v cilomu yedinogo organizacijnogo oformlennya i predstavlennya ukrayinska pravoslavna cerkva ne maye u misti stanom na 2018 rik spivisnuyut gromadi 2 pravoslavnih Cerkov UPC MP 9 gromad PCU 9 gromad Nini Kropivnicku kafedru v Ukrayinskij pravoslavnij cerkvi Moskovskogo patriarhatu obijmaye Mikolaj Pochtovij a v Pravoslavnij cerkvi Ukrayini yepiskop Mark Levkiv Vid 1992 roku diye kropivnicka rimo katolicka parafiya Svyatogo Duha yaka maye vlasnij hram kostel Svyatogo Duha na vulici Arhitektora Pauchenka Viryani UGKC parafiyi Rizdva Svyatogo Ivana Hrestitelya zbuduvali hram za adresoyu vul Geroyiv Ukrayini 32 g Do riznih napryamkiv protestantizmu nalezhat 34 religijni organizaciyi mista Sered nih vagome misce posidayut yevangelski hristiyani baptisti 7 gromad p yatdesyatniki 6 gromad adventisti somogo dnya 4 gromadi Pochergovo provodyat bogosluzhinnya u primishenni sinagogi predstavniki yudejskih religijnih gromad progresivnogo ta ortodoksalnogo napryamku Dlya zadovolennya duhovnih potreb kropivnichan viryan religijni organizaciyi vikoristovuvali 13 kultovih sporud 5 z yakih ye pam yatkami arhitekturi 3 nalezhat UPC MP po odnij PCU ta yudejskij gromadi She nizku hramiv prodovzhuyut abo planuyut zvesti u misti zokrema nareshti kafedralnij sobor PCU Arhitektura pam yatki i pam yatnikiArhitekturnij viglyad mista Dokladnishe Arhitektura Kropivnickogo Centralna miska plosha Geroyiv MajdanuPlosha pered miskradoyu skrinshot iz translyaciyi vebkameri U Kropivnickomu znachnoyu miroyu zbereglasya stara zabudova perevazhno 2 ga pol XIX stolittya zokrema nizka kultovih sporud reshtki rosijskih ukriplen yevrejski kvartali tosho Uzhe z kincya XVIII st misto zabudovuvalos sporudami u stili klasicizmu neoklasicizmu odnak pritamannoyu sa me Yelisavetgradu stalo panuvannya naprikinci XIX pochatku XX stolit stilyu modern yak u zhitlovij tak i gromadskij arhitekturi Znachnoyu miroyu arhitekturne oblichchya Kropivnickogo viznachali robochi kvartali Na vidnoti v kompozicijnij budovi centru mista bula Uspenska cerkva znishena komunistami pislya Drugoyi svitovoyi vijni Zaraz na yiyi misci meriya Za SRSR Kropivnickij buv zabudovanij bagatopoverhovimi administrativnimi gromadskimi ta zhitlovimi budinkami U 1970 h rokah uspihom miscevih inzheneriv ta budivnichih stala realizaciya proyektu z uporyadkuvannya i zabudovi miskoyi naberezhnoyi richki Ingul U 2000 h pislya trivaloyi ekonomichnoyi krizi u misti vidnovilas sfera kapitalnogo budivnictva Istoriko kulturni ta kultovi pam yatki Div takozh Pam yatki istoriyi Kropivnickogo Do istoriko kulturnih ta kultovih sporud i pam yatok Kropivnickogo nalezhat Spaso Preobrazhenskij soborKafedralnij sobor Rizdva Bogorodici Grecka cerkva 1805 1812 roki zalishki Yelisavetinskoyi forteci kompleks budivel vijskovogo mistechka kin 1840 h poch 1850 h rokiv Spaso Preobrazhenskij sobor pam yatka arhitekturi XVIII XIX st Svyato Pokrovska cerkva 1850 1875 roki Velika horalna sinagoga 1853 rik Pam yatniki Dokladnishe Pam yatniki Kropivnickogo Pam yatnik voyinam vizvolitelyam Skorbotna Batkivshina mati Pam yatnik Voyinam internacionalistam U misti bulo vstanovleno nizku pam yatnikiv yak za radyanskoyi dobi Memorial Slavi Kirovu demontovanij Shevchenku tosho tak i v chasi nezalezhnosti Ukrayini bratam Elvorti zhertvam Chornobilskoyi tragediyi Volodimirovi Vinnichenku tosho Zagalom u Kropivnickomu blizko 40 pam yatnikiv pam yatnih znakiv memorialiv i byustiv Znachnim zoseredzhennyam pam yatnikiv i pam yatnih znakiv u misti ye Memorialnij kompleks Fortechni vali misce roztashuvannya Yelisavetinskoyi forteci tut mistitsya Memorial Slavi nizka inshih monumentiv i znakiv prisvyachenih podiyam i uchasnikam Nimecko radyanskoyi vijni pam yatni hresti Golodomoru i pershomu pravoslavnomu hramu mista Odnim iz najnovishih u Kropivnickomu ye pam yatnik miskomu golovi Yelisavetgrada Oleksandru Pashutinu urochisto vidkritij pid chas svyatkuvannya Dnya mista 2009 19 veresnya 2009 roku na ploshi pered miskoyu radoyu Voseni 2010 roku na ploshi pered Centralnoukrayinskim nacionalnim pedagogichnim universitetom vidkrito pam yatnik Volodimirovi Vinnichenku U Kropivnickomu v monumentalnij formi vshanovano personaliyi chiyi zhittya i tvorchist pov yazani z mistom M L Kropivnickogo V I Grigorovicha brativ Elvorti Vidrazu dekilka pam yatnikiv z yavilos u Kropivnickomu do 250 richchya mista v 2004 roci sered nih monumentalnij Yangol ohoronec Ukrayini ta pam yatnik bratam Elvorti na vshanuvannya zasnovnikiv zavodu Elvorti sho rozmistivsya nepodalik vid pidpriyemstva Na den mista 22 veresnya 2012 roku pered administrativnim korpusom VO Radij bulo vstanovleno bronzovij pam yatnik vsesvitno vidomomu fiziku Nobelivskomu laureatu Igorevi Tammu Mista pobratimiDobrich Bolgariya Pavlodar Kazahstan Shaosin Kitaj Krefeld NimechchinaOsobistostiDokladnishe Lyudi pov yazani z Kropivnickim Z Kropivnickim Yelisavetgradom Kirovogradom pov yazani imena ciloyi pleyadi diyachiv kulturi istoriyi sportu tosho Volodimir Vinnichenko Odnim iz najvidomishih urodzhenciv Yelisavetgrada ye Volodimir Kirilovich Vinnichenko 1880 1951 Golova Sekretariatu Centralnoyi Radi poto mu Direktoriyi UNR znanij literator i publicist Tut vin navchavsya u miscevij gimnaziyi proviv molodi roki Na jogo chest nazvano prospekt u centri Kropivnickogo U Kropivnickomu Yelisavetgradi pochinali svij tvorchij shlyah ukrayinski pismenniki j dramaturgi Ivan Karpenko Karij ta Yurij Yanovskij muzikant Genrih Nejgauz i kompozitor Yulij Mejtus hudozhnik avangardist Oleksandr Osmorkin U 1894 roci v misti narodivsya ukrayinskij filolog naukovec pedagog literaturnij kritik doslidnik tvorchosti M Dragomanova Ivan Romanchenko U seredini 70 h rokiv XIX stolittya u misti zhiv ukrayinskij kompozitor P Nishinskij 1907 roku v Yelisavetgradi narodivsya rosijskij poet Arsenij Tarkovskij batko rezhisera Andriya Tarkovskogo U navchalnih zakladah mista navchalisya vidomi v majbutnomu politiki ta diyachi kulturi u 1958 1863 rokah Yevgen Marchuk majbutnij prem yer ministr Ukrayini sekretar RNBO ministr oboroni Ukrayini u Centralnoukrayinskomu pedagogichnomu instituti U 1960 1970 h rokah Lidiya Zabilyasta narodna artistka Ukrayini solistka Nacionalnoyi operi Ukrayini soprano ta rosijskij kompozitor i prodyuser Igor Krutoj u Kirovogradskomu muzichnomu uchilishi u Kirovogradskomu derzhavnomu pedagogichnomu instituti 1983 1987 rokah Igor Sharov majbutnij narodnij deputat Ukrayini 5 h sklikan golova frakciyi u VRU radnik Prezidenta Ukrayini golosuvav 1996 roku za uhvalennya Osnovnogo Zakonu Ukrayini Konstituciyi Andrij Dolud ukrayinskij vijskovij diyach polkovnik Armiyi UNR Krasovskij Mihajlo Yakovich starshina Diyevoyi Armiyi UNR Rusanov Arkadij Vasilovich polkovnik Armiyi UNR Rudik Grigorij Opanasovich 1912 1943 radyanskij vijskovij diyach Andrij Gurichev 1991 2015 chempion svitu z pauerliftingu oficer rozvidnik uchasnik ATO Telnov Yevgenij Lvovich 1961 2015 uchasnik ATO z bataljonu Donbas pozivnij Usach Amina Bulah 2001 2019 ukrayinska bokserka Buyalska Tamara Boleslavivna kandidat filosofskih nauk profesor profesor Mizhnarodnoyi kadrovoyi akademiyi prorektor iz naukovo pedagogichnoyi roboti po organizaciyi vihovnogo procesu ta naukovoyi roboti v galuzi gumanitarnih nauk VNTU 1992 2008 zaviduvachka kafedri kulturologiyi VNTU docent Zasluzhenij pracivnik narodnoyi osviti Kropivnickij yak multikulturne misto de v umovah nacionalnoyi tolerantnosti spivisnuvali predstavniki bagatoh kultur ye batkivshinoyu i miscem zrostannya viznachnih diyachiv yihnih kultur zokrema tut narodilis rosijskij prozayik i dramaturg Yurij Olesha izrayilskij vchenij biolog Aaron Shulov polskij kompozitor i pedagog Karol Shimanovskij a takozh nimeckomovnij filosof neokantianec XIX stolittya Afrikan Spir vidomij svoyim velikim vplivom na Fridriha Nicshe u Yelisavetgradi v rodini svoyih rodichiv Shimanovskih proviv dityachi roki polskij pismennik Yaroslav Ivashkevich Div takozh Arhitektori Kropivnickogo Vidomi sportsmeni kropivnichani Pochesni gromadyani mista Kropivnickogo ta pro diyachiv kulturi pov yazanih iz Kropivnickim Marko Kropivnickij Ivan Karpenko Karij Genrih Nejgauz Andrij P yatov Yevgen KonoplyankaDiv takozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Kirovogradska oblast Primitkihttps index minfin com ua ua reference people town kropivnickiy PDF Arhiv originalu PDF za 14 lyutogo 2019 Procitovano 11 listopada 2017 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 roku Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Kiyiv 2022 Stor 40 Postanova VUCVK Pro perejmenuvannya m Lisavetgradu v m Zinov yevsk i Lisavetgradskoyi okrugi v Zinov yevsku okrugu Postanova Prezidiyi CVK SRSR Pro perenazvannya m Yelisavetgradu na m Zinov yevsk i Yelisavetgradskoyi okrugi na Zinov yevsku Arhiv originalu za 28 lyutogo 2014 Procitovano 22 sichnya 2012 Stattya Kirovograd u VRE nedostupne posilannya z lipnya 2019 s ru Postanovlenie CIK SSSR ot 27 12 1934 ob utverzhdenii reshenij organizacij USSR o pereimenovaniyah dlya uvekovechivaniya pamyati t Kirova S M ros St 2 Ukazu Prezidiyi Verhovnoyi Radi SRSR vid 10 01 1939 roku Pro utvorennya Sumskoyi Kirovogradskoyi ta Zaporizkoyi oblastej u skladi Ukrayinskoyi RSR pidgotovleno Vishnevskim V I ros Informaciya pro misto Kirovograd 15 grudnya 2013 u Wayback Machine na oficijnomu sajti Kirovogradskoyi miskoyi radi Arhiv originalu za 9 serpnya 2014 Procitovano 12 listopada 2011 Tetyana YuLSKA A teper choven 9 bereznya 2014 u Wayback Machine Vechirnya gazeta 16 serpnya 2004 r Poselennya zadniprskih misc do utvorennya Novoyi Serbiyi v dokumentah seredini XVIII stolittya A V Pivovar K Akademperiodika 2003 336 s Mativos Yu M Misto na sivomu Inguli Istoriko publicistichnij naris Kirovograd TOV Diagrama 2004 r c 17 Sergij Shevchenko Vechirnya gazeta 7 bereznya 2014r Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Mativos Yu M Misto na sivomu Inguli Istoriko publicistichnij naris Kirovograd TOV Diagrama 2004 S 36 Ukaz 9919 Polnoe sobranie zakonov Rossijskoj imperii s 1649 goda Sobranie Pervoe Tom 13 Sankt Peterburg 1830 S 552 558 ros Ukaz 9921 Polnoe sobranie zakonov Rossijskoj imperii s 1649 goda Sobranie Pervoe Tom 13 Sankt Peterburg 1830 S 570 577 ros na dopovidi Senata Genvarya 4 dnya 1752 goda podpisano Eya imperatorskogo Velichestva rukoyu tako byt po semu a dannuyu general majoru Glebovu instrukciyu veleno onoj kreposti uchinit napered plan i dlya rassmotreniya prislat v voennuyu kollegiyu Centralnij derzhavnij vijskovo istorichnij arhiv Rosiyi F 349 inv 9 spr 1445 stor 2 4 Ukaz 9924 Polnoe sobranie zakonov Rossijskoj imperii s 1649 goda Sobranie Pervoe Tom 13 Sankt Peterburg 1830 S 581 585 ros Ukaz 9935 Polnoe sobranie zakonov Rossijskoj imperii s 1649 goda Sobranie Pervoe Tom 13 Sankt Peterburg 1830 S 598 605 ros Mativos Yu M Misto na sivomu Inguli Istoriko publicistichnij naris Kirovograd TOV Diagrama 2004 r c 26 DIDIK S S NOVOSLOBIDSKIJ KOZACKIJ POLK 1753 1764 rr dis ya kand ist nauk 07 00 01 Didik Sergij Sergijovich Zaporizkij nacionalnij un t Zaporizhzhya 2009 30 veresnya 2015 u Wayback Machine S 49