Виногра́д — гроно винограду, плоди, що ростуть на виноградній лозі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDBkeVlYQmxjeVV5UTE5U2IzTjBiM1l0YjI0dFJHOXVKVEpEWDFKMWMzTnBZUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UjNKaGNHVnpKVEpEWDFKdmMzUnZkaTF2YmkxRWIyNGxNa05mVW5WemMybGhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Плоди винограду, а також продукти його переробки мають цінні лікувальні, смакові і харчові якості.
Цукор у виноградних ягодах міститься в основному у вигляді С6Н12О6. Серед речовин, з яких складається хімічний склад винограду, перераховуються: вода (вміст у соку – 55-97%), цукор (фруктоза, глюкоза, сахароза), полісахариди (крохмаль, целюлоза), пектинові субстанції (0,3-1%), органічні кислоти (0,5-1,4%), солі, мінеральні речовини (0,3-0,5%) з’єднання без вмісту азоту (дубильні, фарбувальні, ароматичні, жири і віск), сполуки азотні (білки (0,15-0,9%), амінокислоти, амонійні солі, ферменти), вітамінні та радіоактивні субстанції (А, В1, В2, С, , Р). 1 кг виноградних ягід у залежності від сорту, ступеня зрілості урожаю і умов його вирощування містить до 300 і більше грамів цукру (в середньому 12-30 г/100 см3). Столовий виноград та соки з нього використовуються при лікуванні , , серцево-судинних, та інших захворювань. Виноградні вина, насамперед червоні столові, характеризуються бактерицидними, антистресовими, антиоксидантними властивостями, дією проти вільних радикалів. Наявність у раціоні харчування свіжих плодів винограду і продуктів їхньої переробки сприяють виведенню з організму людини солей важких металів.
Калорійність 1 кг винограду становить 750—800 ккал, що забезпечує 25-30 % добової потреби людини в енергії.
Виноград в стародавній фармакології
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFKbFpGOVhhVzVsWDBkc1lYTnpMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFTWldSZlYybHVaVjlIYkdGemN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Перші систематизовані відомості про лікарські речовини містяться в єгипетському папірусі Еберса (XVII ст. до н. е.). Близько 300 видів рослин, що застосовуються в лікувальній практиці, згадуються в працях Гіппократа (близько 460—370 рр. до н. е.). Докладний їхній опис дано старогрецькими лікарями Теофрастом (372—287 рр. до н. е.) і Діоскорідом (І ст.). У творі останнього описані всі застосовувані в медицині речовини. Серед компонентів древніх ліків часто зустрічається виноград. Єгипетські лікарі використовували в лікувальних цілях певні сорти винограду ( наприклад — як проносний засіб). Римляни застосовували в лікувальних цілях не лише ягоди винограду, а й різні частини виноградної рослини. Розтерта з кухонною сіллю шкірка ягід служила ліками при запаленні легень і печінки, а вино з кухонною сіллю — як проносний засіб і засіб для виведення глистів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5TDFKaGFYTnBibk11YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZKaGFYTnBibk11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Родзинки та кишмиш прописувалися при запаленні жовчних і сечових шляхів. Родзинки, поряд з пасокою, вважалися ефективним засобом при лікуванні колітів. Настої молодого листя і верхівок пагонів рекомендувалися при головному болю, різноманітних за локалізацією запаленнях, пухлинах, печії, хворобах суглобів тощо. При шкірних захворюваннях (наприклад лепрі, екземі, лишаї, бородавках) застосовувалася пасока, змішана з деревною смолою. Кора лози і сушені листя використовувалися при кровотечах і для загоєння ран. Попіл лози призначався для поліпшення росту волосся при опіках. Хворим на диспепсію давали вино, настояне на висушених квітках шипшини. Вино , настояне на плодах лавра, застосовувалося при укусах отруйних змій. Вино було інгредієнтом численних косметичних засобів. З ароматичних рослин, мацерированих у вині, готували різні мазі для догляду за шкірою. Солодке вино в суміші з рослинною олією, деревиною ладану і корінням лотоса використовували для відрощування волосся. Римлянки для догляду за чорними волоссям користувалися маззю, приготованою з яблучного соку, горіхової олії та кипариса, змішаною з червоним вином, в якому до цього мацерирувались п'явки. Ароматне фалернське вино служило римським перукарям туалетною водою. Виноградним суслом змащували обличчя для підтримки свіжості і м'якості шкіри. Чорне волосся перефарбовували в світле за допомогою мазі, приготованої на основі винних дріжджів. Багато стародавніх рецептів і зараз знаходять застосування в народній медицині.
Виноград в працях античних і середньовічних вчених
Практичні знання про культуру винограду і приготуванні вина, придбані людиною протягом багатовікового досвіду, вперше були узагальнені ще античними вченими. Відомості з агротехніки винограду систематизовані в давньоєгипетській спеціальній літературі, головним чином у працях Карфагенського агронома Магона (5 століття до н. е.). Більшість робіт вчених Стародавнього Єгипту, як і більша частина праць старогрецьких вчених, до нас не дійшли. В окремих збережених джерелах є цінні відомості про культуру різних сортів винограду, про види робіт на виноградниках, оптимальних строках їхнього проведення. Хоча праці старогрецького філософа Демокріта не збереглися, стародавні автори, що цитують його, відзначають, що він знав усі сорти винограду, культивовані в Греції. У працях старогрецького історика Ксенофонта містяться відомості про культуру та історію винограду. Аристотель ввів дослідний метод у сільськогосподарську науку, йому належить перша згадка про існування безнасінних сортів винограду. Старогрецький натураліст і філософ Теофраст викладає методи посадки виноградної лози, щеплення та інші прийоми обробки виноградників, хвороби винограду, вплив на виноградну лозу заморозків, тепла, ґрунту.
Римський вчений Катон дає список відомих сортів винограду, описує знаряддя, що застосовуються для обрізки винограду і способи зберігання вина. Він зазначає, що виноград став домінуючою сільськогосподарською культурою. Збережена праця «Сільське господарство» римського вченого-енциклопедиста Варрона, в якій викладено деякі способи посадки винограду, догляду за ним, обробки ґрунту на виноградниках. Автор рекомендує садити виноград на південних схилах. У творі римського письменника і агронома Колумелли (1 століття) «Про сільське господарство» в 12 книгах — сільськогосподарської енциклопедії старовини дано опис 50 найцінніших сортів винограду і зазначено, що різні регіони мали свої власні сорти. Автор описує форму і розміри грон та ягід, їхній смак і придатність для отримання вина. Колумелла вказує також дози внесення добрив на кущ винограду і зазначає, що ще Магон як добриво під виноградники використовував виноградні вичавки, змішані з гноєм. Викладає спосіб отримання кріплених вин шляхом додавання в сусло бджолиного меду. Сент-Ісидор з Севільї (6 століття) Склав етимологію назв сортів винограду римського походження. Наприкінці 9 століття арабський автор Ібн Валшіах опублікував в Іспанії збірку, що містить матеріали про античні сільськогосподарські науки. Вважається, що для його складання було використано матеріали вавилонського трактату 7 століття до н. е. У розділі про виноград він згадує ряд сортів, відомих в Іспанії. Старогрецький географ та історик Страбон у своїй праці «Географія» підтверджує, що на територій усіх країн Стародавнього світу, де культивувався виноград, була й дика лоза. У «Природній історії» (у 37 книгах) — своєрідної енциклопедії природно-наукових знань античності — Пліній Старший описує близько 100 сортів винограду, згадує термін ампелотерапія і вказує, що якість вина залежить від умов вирощування винограду, в першу чергу від ґрунту.
За розпорядженням візантійського імператора Костянтина VII Багрянородного була написана капітальна 20-томна сільськогосподарська енциклопедія «Геопоніки», два томи якої присвячені виноградарству і виноробству. Відомі капітальні твори («Праці з агрономії») трьох найбільших агрономів Середньовіччя ( з Італії, з Іспанії, з Франції) також містили окремі томи, присвячені виноградарству. Петрус Крещенцо, ґрунтуючись на власних спостереженнях і працях античних вчених, створив першу відому ампелографію, в якій описує пристосовність виноградної лози, форму і колір ягід, їхній смак, стійкість до гниття. Крещенцо присвятив цілий розділ хворобам винограду, проти замерзання рекомендував вкривати лозу на зиму. Його книга, написана латинською мовою, була переведена на італійську, французьку і німецьку мови. У роботах Алонсо Херрера та Олів'є де Серра узагальнені відомості про виноград і вино, що містяться в літературі, а також результати їхніх спостережень і дослідів. Завдяки відкриттю друкарства праці Крещенцо, Херрера та Олів'є де Серра багато разів перевидавалися і зробили великий вплив на зміст західноєвропейських підручників, а також на керівництва по виноградарству, видані російською мовою, склавши їх основу. Ідея Олів'є де Серра про створення ампелографічної колекції вперше отримала своє втілення у Франції в 1770 році. Праці дослідників природи — італійця Мальпігі Марчело, англійця Рея Джона і Француза — сприяли піднесенню виноградарства наприкінці Середньовіччя. Всі відомості про виноград і вино, викладені в працях античних і середньовічних вчених, послужили основою для розвитку науково-теоретичних знань по виноградарству і винограду, які як науки сформувалися в середині 19 століття.
Виноград у релігії
У єгипетській міфології богом-покровителем виноградної лози, що уособлювала достаток, багатство, достаток і веселощі, виступає Шаї, у грецькій — Діоніс, у римській — Бахус або Вакх. У біблійних міфах лоза постає універсальною емблемою земних плодів, символом Землі Обітованої і знаком богообраного народу.
У Біблії виноград вперше згадується у книзі Буття коли Ной насадив виноградника і пив з плоду його (Буття 9:20-21):
9:20 І зачав був Ной, муж землі, садити виноград.
9:21 І пив він вино та й упився, й обнажився в середині свого намету.
Виноград в християнстві розглядається насамперед як емблема порятунку і відродження, тому виноградна лоза зображувалася на древніх християнських гробницях, на фресках римських катакомб і, пізніше, на церковних вітражах. Як символ істини, виноград натякає на істинність вчення Христа. Це видно з метафоричного порівняння, приписуваного Христу апостолом Іваном:
«Я правдива виноградна лоза, і Отець Мій — виноградар».
У середньовічній християнській іконографії зустрічається зображення Спасителя, що схилив коліна у винному пресі. Це зображення ілюструє вислів святого Августина, Що уподібнив Христа «гронам винограду, покладеним під прес». Витікаючий з-під преса виноградний сік, що асоціюється з кров'ю Христа, уособлює в даному випадку Гнів Господній.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdlpTOWxNaThsUkRBbFFUVWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RKZkpVUXdKVGt5SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNNQzVuYVdZPS5naWY=.gif)
Вищенаведена метафора Христа, що ототожнив себе з виноградною лозою, в свою чергу, ілюструється в християнській іконографії особливим видом хреста — хрестом «виноградна лоза».
Виноградна лоза — атрибут католицьких святих Венсенна, Вікентія Сарагоського та інших покровителів виноградарів. Останні під час збору врожаю урочисто підносять статуї цих святих найперші стиглі грона.
В образотворчому мистецтві свята збору врожаю винограду знайшли відображення ще з античних часів. Найпопулярніші були грецькі зображення святкових процесій на чолі з Діонісом, оточеному натовпом козлоногих сатирів.
Художники епохи Відродження наділяли виноградною лозою старого Ноя, оскільки вона була найпершим рослиною, посадженою Ноєм після Всесвітнього потопу. Іноді вони зображували біблійного п'яницю сидячого голим в альтанці, обплетеній виноградною лозою.
Виноград у народній і художній творчості
На всіх етапах розвитку людського суспільства виноград привертав до себе увагу яскравою живою зеленню, ошатними гронами різних кольорів і відтінків, високою поживністю ягід з їх приємним освіжаючим смаком, великою життєвою силою і невибагливістю.
Виноград у легендах і байках
- Арабська легенда стверджує, що перший виноградник був посаджений Адамом, а диявол полив його кров'ю мавпи, лева і свині.
- Давньоруська легенда оповідає, що забороненим деревом з раю була не яблуня, а виноградний кущ.
- Відома, що дійшла до наших днів грузинська легенда, розповідає про те, як давним-давно одна людина викопала у лісі лозу і посадила її біля житла. У подяку за це лоза подарувала їй незвичайні плоди.
Майже аналогічні легенди, пов'язані з місцевими варіаціями і віруваннями, зустрічаються у різних народів світу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WVM5aE5TOGxSREFsT1VFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqY2xSREFsUWpoZkpVUXhKVGc1SlVRd0pVSkZYeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNU1U0UlNWRU1TVTRNaVZFTVNVNFExOGxSREFsUWtJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqY2xSREVsT0RNdWFuQm5MekkxTUhCNExTVkVNQ1U1UVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ055VkVNQ1ZDT0Y4bFJERWxPRGtsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSTNKVVF3SlVJd0pVUXhKVGhGSlVReEpUZ3lKVVF4SlRoRFh5VkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ055VkVNU1U0TXk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Багато легенд намагаються пояснити походження і доцільність різних прийомів догляду за виноградником. Давньогрецький переказ свідчить, що родючістю виноградних лоз виноградарі зобов'язані ослу, який одного разу добряче обскуб одну з них. На наступний рік ця лоза принесла ягоди вдвічі більшими. З тих пір лози обрізають щорічно, чого раніше робити не здогадувалися. Подібні оповіді були складені й у стародавніх єгиптян, де замість осла фігурували кози.
З обробкою виноградників пов'язана байка Езопа 6 століття до н. е., створена на основі давньої легенди:
Одного разу якийсь виноградар на заході довгого життя сказав синам:
— Діти, в нашому винограднику я закопав скарб.
Справа була восени. Взяли сини заступи, почали копати землю, але скарбу не знайшли. Весна прийшла — знову рити землю почали. Знову нічого немає. А коли зняли восени небачений урожай, зрозуміли істинний сенс батьківських слів.
Виноград у прислів'ях і прикметах
Виноград в прислів'ях і приказках зустрічається у різних народів світу:
- «Красна лоза виноградом» (російське);
- «Плоди лози дорожче золота і смачніше води» (туркменське);
- «Хто їсть виноград, той їсть згущене сонце» (румунське);
- «Рука виноградаря — вузлувата лоза, хоча і крива, але невичерпна і плодоносна» (узбецьке);
- «Добрий виноградар — турботлива няня» (грузинське).
У фольклорі відбилося чимало думок щодо вибору сорту, місця і густоти посадки винограду, постачання його опорою, обробки і добрива виноградників:
- «Який сорт — такий і муст» (молдовське);
- «Лоза лозі повідала — іди подалі від мене, тоді зможу вродити і за тебе» (хорватське);
- «Виноград на шпалері — урожай в повній мірі» (російське);
- «Навколо лоз клади гній» (давньоримське).
Скупими словами прислів'їв і приказок висловлюються перевірені часом і глибокі за змістом погляди на обрізку винограду:
- «Без обрізки зайвих гілок — не чекай огрядних грон» (молдовське);
- «Короткі лози — великі грона» (німецьке).
Виноградарі століттями збирали і відображали досвід не тільки в прислів'ях, але і в прикметах:
- «Пізня весна не обдурить виноградаря ніколи» (італійська);
- «Багато вологи взимку — урожай винограду великий» (таджицька).
Виноград у літературі
Виноград у літературі знаходить відображення з найдавніших часів. Згадки про виноград виявлено ще у вавилонському клинопису, в «Іліаді» та «Одіссеї» Гомера, а також у старогрецькій драматургії (Есхіл, Арістофан та інші).
Виноград у живописі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk14TDB0aGNteGZRbkpwZFd4c2IzWXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVXRoY214ZlFuSnBkV3hzYjNZdWFuQm4uanBn.jpg)
Найдавніші зображення винограду належать єгипетським і грецьким художникам. Протягом тисячоліть мистецтво було на службі релігії, внаслідок чого майстри пензля і різця надавали своїм роботам про виноград релігійний характер. Виноград був складовою частиною багатьох міфологічних сцен. За переказами, Зевксіс (5—4 століття до н. е.) так жваво й принадно зобразив виноград, що птахи помилялися і прилітали поласувати його ягодами, приймаючи їх за справжні.
У середні віки з'являються ілюстрації, присвячені винограду. Так, мініатюри XV століття (і пізніші) зображують обробку ґрунту, догляд за лозою, збирання врожаю та інші прийоми. Часто при оздобленні церков (Сан-Марко у Венеції, Свята Елізабет в Марбурзі та інші) як декоративні мотиви широко використовувалися виноградна лоза і гроно. Веронезе і Тінторетто на своїх полотнах відобразили яскраві сцени збору винограду. На відомій картині Франческо дель Косса «Осінь» зображений виноград. Гойя створив картину «Прибирання винограду». Отримали популярність полотна російських живописців: «Веранда, обвита виноградом» С. Ф. Щедрина; «Свято збору винограду» К. Брюллова та інші. В Ермітажі є декоративний розпис із зображенням винограду в лоджіях Рафаеля.
Виноград у скульптурі
Скульптори всіх часів проявляли великий інтерес до винограду. Вирізні листя, кучеряві лози, литі грона служили декоративними елементами древніх гробниць, колон тощо. Між Римом і Флоренцією знайдена мармурова скульптурна група Діоніса з Ампелом, що виростають із виноградного куща. Давньогрецький скульптор Пракситель створив скульптуру Гермеса з немовлям Діонісом на руках. В одному з французьких музеїв зберігається древній барельєф, що зображає селянина, що виганяє з винограднику ведмедя.
Сюжети винограду відображені на найдавніших ассирійських барельєфах. На стінах єгипетських гробниць зображені різні форми виноградного куща, сцени збору і роздавлювання винограду, зберігання вина в глечиках. Єрусалимський храм був прикрашений виноградною лозою з золотими листям і гронами винограду, виконаними з дорогоцінних каменів. На біломармуровому саркофазі київського князя Ярослава Мудрого і на стародавніх храмах є зображення лози та грон винограду.
Радянські скульптори також використовують тему винограду. Трудівників-виноградарів втілив в скульптурах , мармурові барельєфи відомих вітчизняних вчених-виноградарів виконав С. Чиж.
Виноград на предметах побуту
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdll5OWpOQzhsUkRBbFFURWxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRBbFFqRWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6SlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Протягом багатьох століть виноград служив джерелом натхнення для народної творчості. Стародавні греки, виготовляючи керамічний посуд, розписували його зображеннями лози, грон і листя винограду. Такий посуд був поширений по всьому узбережжю Середземного моря. Народні умільці прикрашали зображеннями винограду преси, бочки та інше.
Поряд з керамічним і металевим посудом ще в Стародавньому Римі застосовувалися скляні зображенням винограду. Ця традиція збереглася і в пізніший час. У Венеції зберігається кришталевий посуд у вигляді виноградного грона з золотими листками. Тематика винограду знайшла своє відображення і при виготовленні вітражів. Збереглися вітражі XIII століття, що зображують лози і грона винограду. Ця ж тема простежується у багатьох мозаїчних панно, в килимах і гобеленах різних країн світу.
Виноград на монетах і медалях
На монетах древніх держав, населення яких займалося виноторгівлею, є зображення винограду. Найдавніша російська медаль із зображенням винограду, що відноситься до часу царювання Катерини II, була заснована для нагородження вихованок . На медалі видно виноградник, а під ним напис: «Тако дозрівають».
Виноград у геральдиці
Виноградна лоза і грона увійшли в герби міст: Чугуїв, Ізюм, Білгород-Дністровський, Ялта, Ташкент, Телаві та інших. Також виноград був присутній на гербах чотирьох союзних республік колишнього СРСР (Вірменська РСР, Грузинська РСР, Молдавська РСР, Туркменська РСР).
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
Інше
Мотиви винограду властиві закавказькому карбуванню для численних литих і кованих металевих огорож, дверних ручок та інше. Тема винограду втілилася у графіку — в друкованих виданнях, екслібриси. Ще в рабовласницьких і феодальних державах проводилися свята, присвячені збирання винограду, які супроводжувалися співом. А. Рубінштейн написав музику до балету «Виноградна лоза», присвяченому перемозі над філоксерою. У цьому балеті головну роль виконувала знаменита російська балерина Анна Павлова.
Тема винограду відображена в науково-популярних і художніх картинах. У радянській кінострічці «Батько солдата» показана зворушлива турбота грузинського селянина-ратника про збереження виноградної лози, що росте на обпаленою війною землі.
Галерея
- Hungarian red grape Isabelle.jpg
- Vine.jpg
- Лист винограда 1.jpg
- Ethnic4215.jpg
Див. також
Примітки
- Валуйко Г. Г. Фенольні речовини винограду та їхня роль в виноробстві / Г. Г. Валуйко // Виноград. Вино.- 2004.- № 4- С.18-20.
- Виноградарство / К.В Смирнов, Л. М. Малтабар. А. К. Раджабов [и др.]; под ред. К. В. Смирнова. — М., 1998. — 510с.
- Влияние винограда и продуктов его переработки на выведение из организма радио-нуклидов / А. С. Припутина, В. П. Ингре, Н. А. Гиль [и др.] //Виноградарство и виноделие СССР. — 1990. — № 4. — С. 5-8.
- Каттон, Варрон, Колумелла, Плиний. О сельском хозяйстве / Під редакцією М. І. Бурського. — М. — Л., 1937
- Енциклопедія знаків і символів [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.](рос.)
Література
- Энциклопедия виноградарства / гл. ред. А. И. Тимуш. — Кишинев : Гл. ред. Молдавской Советской Энциклопедии, 1986.(рос.)
- Журнал «Провізор» Виноград культурный. Аналитический обзор
- В. С. Кисличенко, В. Ю. Кузнецова, И. В. Ярошенко, Национальный фармацевтический университет, г. Харьков
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Виноград (плід) |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Виноград (плід) |
- Виноград культурный. Аналитический обзор (№ 15 2007р) [ 23 січня 2013 у Wayback Machine.]
- АМПЕЛОТЕРАПІЯ [ 18 березня 2022 у Wayback Machine.] Фармацевтична енциклопедія
- АМПЕЛОТЕРАПІЯ [ 7 березня 2016 у Wayback Machine.] ЕСУ
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vinogra d grono vinogradu plodi sho rostut na vinogradnij lozi Vinograd Plodi vinogradu a takozh produkti jogo pererobki mayut cinni likuvalni smakovi i harchovi yakosti Cukor u vinogradnih yagodah mistitsya v osnovnomu u viglyadi S6N12O6 Sered rechovin z yakih skladayetsya himichnij sklad vinogradu pererahovuyutsya voda vmist u soku 55 97 cukor fruktoza glyukoza saharoza polisaharidi krohmal celyuloza pektinovi substanciyi 0 3 1 organichni kisloti 0 5 1 4 soli mineralni rechovini 0 3 0 5 z yednannya bez vmistu azotu dubilni farbuvalni aromatichni zhiri i visk spoluki azotni bilki 0 15 0 9 aminokisloti amonijni soli fermenti vitaminni ta radioaktivni substanciyi A V1 V2 S R 1 kg vinogradnih yagid u zalezhnosti vid sortu stupenya zrilosti urozhayu i umov jogo viroshuvannya mistit do 300 i bilshe gramiv cukru v serednomu 12 30 g 100 sm3 Stolovij vinograd ta soki z nogo vikoristovuyutsya pri likuvanni sercevo sudinnih ta inshih zahvoryuvan Vinogradni vina nasampered chervoni stolovi harakterizuyutsya baktericidnimi antistresovimi antioksidantnimi vlastivostyami diyeyu proti vilnih radikaliv Nayavnist u racioni harchuvannya svizhih plodiv vinogradu i produktiv yihnoyi pererobki spriyayut vivedennyu z organizmu lyudini solej vazhkih metaliv Kalorijnist 1 kg vinogradu stanovit 750 800 kkal sho zabezpechuye 25 30 dobovoyi potrebi lyudini v energiyi Vinograd v starodavnij farmakologiyi Chervone vino v kelisi Pershi sistematizovani vidomosti pro likarski rechovini mistyatsya v yegipetskomu papirusi Ebersa XVII st do n e Blizko 300 vidiv roslin sho zastosovuyutsya v likuvalnij praktici zgaduyutsya v pracyah Gippokrata blizko 460 370 rr do n e Dokladnij yihnij opis dano starogreckimi likaryami Teofrastom 372 287 rr do n e i Dioskoridom I st U tvori ostannogo opisani vsi zastosovuvani v medicini rechovini Sered komponentiv drevnih likiv chasto zustrichayetsya vinograd Yegipetski likari vikoristovuvali v likuvalnih cilyah pevni sorti vinogradu napriklad yak pronosnij zasib Rimlyani zastosovuvali v likuvalnih cilyah ne lishe yagodi vinogradu a j rizni chastini vinogradnoyi roslini Rozterta z kuhonnoyu sillyu shkirka yagid sluzhila likami pri zapalenni legen i pechinki a vino z kuhonnoyu sillyu yak pronosnij zasib i zasib dlya vivedennya glistiv Rodzinki Rodzinki ta kishmish propisuvalisya pri zapalenni zhovchnih i sechovih shlyahiv Rodzinki poryad z pasokoyu vvazhalisya efektivnim zasobom pri likuvanni kolitiv Nastoyi molodogo listya i verhivok pagoniv rekomenduvalisya pri golovnomu bolyu riznomanitnih za lokalizaciyeyu zapalennyah puhlinah pechiyi hvorobah suglobiv tosho Pri shkirnih zahvoryuvannyah napriklad lepri ekzemi lishayi borodavkah zastosovuvalasya pasoka zmishana z derevnoyu smoloyu Kora lozi i susheni listya vikoristovuvalisya pri krovotechah i dlya zagoyennya ran Popil lozi priznachavsya dlya polipshennya rostu volossya pri opikah Hvorim na dispepsiyu davali vino nastoyane na visushenih kvitkah shipshini Vino nastoyane na plodah lavra zastosovuvalosya pri ukusah otrujnih zmij Vino bulo ingrediyentom chislennih kosmetichnih zasobiv Z aromatichnih roslin macerirovanih u vini gotuvali rizni mazi dlya doglyadu za shkiroyu Solodke vino v sumishi z roslinnoyu oliyeyu derevinoyu ladanu i korinnyam lotosa vikoristovuvali dlya vidroshuvannya volossya Rimlyanki dlya doglyadu za chornimi volossyam koristuvalisya mazzyu prigotovanoyu z yabluchnogo soku gorihovoyi oliyi ta kiparisa zmishanoyu z chervonim vinom v yakomu do cogo maceriruvalis p yavki Aromatne falernske vino sluzhilo rimskim perukaryam tualetnoyu vodoyu Vinogradnim suslom zmashuvali oblichchya dlya pidtrimki svizhosti i m yakosti shkiri Chorne volossya perefarbovuvali v svitle za dopomogoyu mazi prigotovanoyi na osnovi vinnih drizhdzhiv Bagato starodavnih receptiv i zaraz znahodyat zastosuvannya v narodnij medicini Vinograd v pracyah antichnih i serednovichnih vchenih Praktichni znannya pro kulturu vinogradu i prigotuvanni vina pridbani lyudinoyu protyagom bagatovikovogo dosvidu vpershe buli uzagalneni she antichnimi vchenimi Vidomosti z agrotehniki vinogradu sistematizovani v davnoyegipetskij specialnij literaturi golovnim chinom u pracyah Karfagenskogo agronoma Magona 5 stolittya do n e Bilshist robit vchenih Starodavnogo Yegiptu yak i bilsha chastina prac starogreckih vchenih do nas ne dijshli V okremih zberezhenih dzherelah ye cinni vidomosti pro kulturu riznih sortiv vinogradu pro vidi robit na vinogradnikah optimalnih strokah yihnogo provedennya Hocha praci starogreckogo filosofa Demokrita ne zbereglisya starodavni avtori sho cituyut jogo vidznachayut sho vin znav usi sorti vinogradu kultivovani v Greciyi U pracyah starogreckogo istorika Ksenofonta mistyatsya vidomosti pro kulturu ta istoriyu vinogradu Aristotel vviv doslidnij metod u silskogospodarsku nauku jomu nalezhit persha zgadka pro isnuvannya beznasinnih sortiv vinogradu Starogreckij naturalist i filosof Teofrast vikladaye metodi posadki vinogradnoyi lozi sheplennya ta inshi prijomi obrobki vinogradnikiv hvorobi vinogradu vpliv na vinogradnu lozu zamorozkiv tepla gruntu Rimskij vchenij Katon daye spisok vidomih sortiv vinogradu opisuye znaryaddya sho zastosovuyutsya dlya obrizki vinogradu i sposobi zberigannya vina Vin zaznachaye sho vinograd stav dominuyuchoyu silskogospodarskoyu kulturoyu Zberezhena pracya Silske gospodarstvo rimskogo vchenogo enciklopedista Varrona v yakij vikladeno deyaki sposobi posadki vinogradu doglyadu za nim obrobki gruntu na vinogradnikah Avtor rekomenduye saditi vinograd na pivdennih shilah U tvori rimskogo pismennika i agronoma Kolumelli 1 stolittya Pro silske gospodarstvo v 12 knigah silskogospodarskoyi enciklopediyi starovini dano opis 50 najcinnishih sortiv vinogradu i zaznacheno sho rizni regioni mali svoyi vlasni sorti Avtor opisuye formu i rozmiri gron ta yagid yihnij smak i pridatnist dlya otrimannya vina Kolumella vkazuye takozh dozi vnesennya dobriv na kush vinogradu i zaznachaye sho she Magon yak dobrivo pid vinogradniki vikoristovuvav vinogradni vichavki zmishani z gnoyem Vikladaye sposib otrimannya kriplenih vin shlyahom dodavannya v suslo bdzholinogo medu Sent Isidor z Sevilyi 6 stolittya Sklav etimologiyu nazv sortiv vinogradu rimskogo pohodzhennya Naprikinci 9 stolittya arabskij avtor Ibn Valshiah opublikuvav v Ispaniyi zbirku sho mistit materiali pro antichni silskogospodarski nauki Vvazhayetsya sho dlya jogo skladannya bulo vikoristano materiali vavilonskogo traktatu 7 stolittya do n e U rozdili pro vinograd vin zgaduye ryad sortiv vidomih v Ispaniyi Starogreckij geograf ta istorik Strabon u svoyij praci Geografiya pidtverdzhuye sho na teritorij usih krayin Starodavnogo svitu de kultivuvavsya vinograd bula j dika loza U Prirodnij istoriyi u 37 knigah svoyeridnoyi enciklopediyi prirodno naukovih znan antichnosti Plinij Starshij opisuye blizko 100 sortiv vinogradu zgaduye termin ampeloterapiya i vkazuye sho yakist vina zalezhit vid umov viroshuvannya vinogradu v pershu chergu vid gruntu Za rozporyadzhennyam vizantijskogo imperatora Kostyantina VII Bagryanorodnogo bula napisana kapitalna 20 tomna silskogospodarska enciklopediya Geoponiki dva tomi yakoyi prisvyacheni vinogradarstvu i vinorobstvu Vidomi kapitalni tvori Praci z agronomiyi troh najbilshih agronomiv Serednovichchya z Italiyi z Ispaniyi z Franciyi takozh mistili okremi tomi prisvyacheni vinogradarstvu Petrus Kreshenco gruntuyuchis na vlasnih sposterezhennyah i pracyah antichnih vchenih stvoriv pershu vidomu ampelografiyu v yakij opisuye pristosovnist vinogradnoyi lozi formu i kolir yagid yihnij smak stijkist do gnittya Kreshenco prisvyativ cilij rozdil hvorobam vinogradu proti zamerzannya rekomenduvav vkrivati lozu na zimu Jogo kniga napisana latinskoyu movoyu bula perevedena na italijsku francuzku i nimecku movi U robotah Alonso Herrera ta Oliv ye de Serra uzagalneni vidomosti pro vinograd i vino sho mistyatsya v literaturi a takozh rezultati yihnih sposterezhen i doslidiv Zavdyaki vidkrittyu drukarstva praci Kreshenco Herrera ta Oliv ye de Serra bagato raziv perevidavalisya i zrobili velikij vpliv na zmist zahidnoyevropejskih pidruchnikiv a takozh na kerivnictva po vinogradarstvu vidani rosijskoyu movoyu sklavshi yih osnovu Ideya Oliv ye de Serra pro stvorennya ampelografichnoyi kolekciyi vpershe otrimala svoye vtilennya u Franciyi v 1770 roci Praci doslidnikiv prirodi italijcya Malpigi Marchelo anglijcya Reya Dzhona i Francuza spriyali pidnesennyu vinogradarstva naprikinci Serednovichchya Vsi vidomosti pro vinograd i vino vikladeni v pracyah antichnih i serednovichnih vchenih posluzhili osnovoyu dlya rozvitku naukovo teoretichnih znan po vinogradarstvu i vinogradu yaki yak nauki sformuvalisya v seredini 19 stolittya Vinograd u religiyi U yegipetskij mifologiyi bogom pokrovitelem vinogradnoyi lozi sho uosoblyuvala dostatok bagatstvo dostatok i veseloshi vistupaye Shayi u greckij Dionis u rimskij Bahus abo Vakh U biblijnih mifah loza postaye universalnoyu emblemoyu zemnih plodiv simvolom Zemli Obitovanoyi i znakom bogoobranogo narodu U Bibliyi vinograd vpershe zgaduyetsya u knizi Buttya koli Noj nasadiv vinogradnika i piv z plodu jogo Buttya 9 20 21 9 20 I zachav buv Noj muzh zemli saditi vinograd 9 21 I piv vin vino ta j upivsya j obnazhivsya v seredini svogo nametu Vinograd v hristiyanstvi rozglyadayetsya nasampered yak emblema poryatunku i vidrodzhennya tomu vinogradna loza zobrazhuvalasya na drevnih hristiyanskih grobnicyah na freskah rimskih katakomb i piznishe na cerkovnih vitrazhah Yak simvol istini vinograd natyakaye na istinnist vchennya Hrista Ce vidno z metaforichnogo porivnyannya pripisuvanogo Hristu apostolom Ivanom Ya pravdiva vinogradna loza i Otec Mij vinogradar U serednovichnij hristiyanskij ikonografiyi zustrichayetsya zobrazhennya Spasitelya sho shiliv kolina u vinnomu presi Ce zobrazhennya ilyustruye visliv svyatogo Avgustina Sho upodibniv Hrista gronam vinogradu pokladenim pid pres Vitikayuchij z pid presa vinogradnij sik sho asociyuyetsya z krov yu Hrista uosoblyuye v danomu vipadku Gniv Gospodnij hrest vinogradna loza Vishenavedena metafora Hrista sho ototozhniv sebe z vinogradnoyu lozoyu v svoyu chergu ilyustruyetsya v hristiyanskij ikonografiyi osoblivim vidom hresta hrestom vinogradna loza Vinogradna loza atribut katolickih svyatih Vensenna Vikentiya Saragoskogo ta inshih pokroviteliv vinogradariv Ostanni pid chas zboru vrozhayu urochisto pidnosyat statuyi cih svyatih najpershi stigli grona V obrazotvorchomu mistectvi svyata zboru vrozhayu vinogradu znajshli vidobrazhennya she z antichnih chasiv Najpopulyarnishi buli grecki zobrazhennya svyatkovih procesij na choli z Dionisom otochenomu natovpom kozlonogih satiriv Hudozhniki epohi Vidrodzhennya nadilyali vinogradnoyu lozoyu starogo Noya oskilki vona bula najpershim roslinoyu posadzhenoyu Noyem pislya Vsesvitnogo potopu Inodi voni zobrazhuvali biblijnogo p yanicyu sidyachogo golim v altanci obpletenij vinogradnoyu lozoyu Vinograd u narodnij i hudozhnij tvorchostiNa vsih etapah rozvitku lyudskogo suspilstva vinograd privertav do sebe uvagu yaskravoyu zhivoyu zelennyu oshatnimi gronami riznih koloriv i vidtinkiv visokoyu pozhivnistyu yagid z yih priyemnim osvizhayuchim smakom velikoyu zhittyevoyu siloyu i nevibaglivistyu Vinograd u legendah i bajkah Arabska legenda stverdzhuye sho pershij vinogradnik buv posadzhenij Adamom a diyavol poliv jogo krov yu mavpi leva i svini Davnoruska legenda opovidaye sho zaboronenim derevom z rayu bula ne yablunya a vinogradnij kush Vidoma sho dijshla do nashih dniv gruzinska legenda rozpovidaye pro te yak davnim davno odna lyudina vikopala u lisi lozu i posadila yiyi bilya zhitla U podyaku za ce loza podaruvala yij nezvichajni plodi Majzhe analogichni legendi pov yazani z miscevimi variaciyami i viruvannyami zustrichayutsya u riznih narodiv svitu Kozi sho obgrizayut lozu Staroyegipetskij zhivopis Bagato legend namagayutsya poyasniti pohodzhennya i docilnist riznih prijomiv doglyadu za vinogradnikom Davnogreckij perekaz svidchit sho rodyuchistyu vinogradnih loz vinogradari zobov yazani oslu yakij odnogo razu dobryache obskub odnu z nih Na nastupnij rik cya loza prinesla yagodi vdvichi bilshimi Z tih pir lozi obrizayut shorichno chogo ranishe robiti ne zdogaduvalisya Podibni opovidi buli skladeni j u starodavnih yegiptyan de zamist osla figuruvali kozi Z obrobkoyu vinogradnikiv pov yazana bajka Ezopa 6 stolittya do n e stvorena na osnovi davnoyi legendi Odnogo razu yakijs vinogradar na zahodi dovgogo zhittya skazav sinam Diti v nashomu vinogradniku ya zakopav skarb Sprava bula voseni Vzyali sini zastupi pochali kopati zemlyu ale skarbu ne znajshli Vesna prijshla znovu riti zemlyu pochali Znovu nichogo nemaye A koli znyali voseni nebachenij urozhaj zrozumili istinnij sens batkivskih sliv Vinograd u prisliv yah i prikmetah Vinograd v prisliv yah i prikazkah zustrichayetsya u riznih narodiv svitu Krasna loza vinogradom rosijske Plodi lozi dorozhche zolota i smachnishe vodi turkmenske Hto yist vinograd toj yist zgushene sonce rumunske Ruka vinogradarya vuzluvata loza hocha i kriva ale nevicherpna i plodonosna uzbecke Dobrij vinogradar turbotliva nyanya gruzinske U folklori vidbilosya chimalo dumok shodo viboru sortu miscya i gustoti posadki vinogradu postachannya jogo oporoyu obrobki i dobriva vinogradnikiv Yakij sort takij i must moldovske Loza lozi povidala idi podali vid mene todi zmozhu vroditi i za tebe horvatske Vinograd na shpaleri urozhaj v povnij miri rosijske Navkolo loz kladi gnij davnorimske Skupimi slovami prisliv yiv i prikazok vislovlyuyutsya perevireni chasom i gliboki za zmistom poglyadi na obrizku vinogradu Bez obrizki zajvih gilok ne chekaj ogryadnih gron moldovske Korotki lozi veliki grona nimecke Vinogradari stolittyami zbirali i vidobrazhali dosvid ne tilki v prisliv yah ale i v prikmetah Piznya vesna ne obdurit vinogradarya nikoli italijska Bagato vologi vzimku urozhaj vinogradu velikij tadzhicka Vinograd u literaturi Vinograd u literaturi znahodit vidobrazhennya z najdavnishih chasiv Zgadki pro vinograd viyavleno she u vavilonskomu klinopisu v Iliadi ta Odisseyi Gomera a takozh u starogreckij dramaturgiyi Eshil Aristofan ta inshi Vinograd u zhivopisi Svyato zboru vinogradu K Bryullov Najdavnishi zobrazhennya vinogradu nalezhat yegipetskim i greckim hudozhnikam Protyagom tisyacholit mistectvo bulo na sluzhbi religiyi vnaslidok chogo majstri penzlya i rizcya nadavali svoyim robotam pro vinograd religijnij harakter Vinograd buv skladovoyu chastinoyu bagatoh mifologichnih scen Za perekazami Zevksis 5 4 stolittya do n e tak zhvavo j prinadno zobraziv vinograd sho ptahi pomilyalisya i prilitali polasuvati jogo yagodami prijmayuchi yih za spravzhni U seredni viki z yavlyayutsya ilyustraciyi prisvyacheni vinogradu Tak miniatyuri XV stolittya i piznishi zobrazhuyut obrobku gruntu doglyad za lozoyu zbirannya vrozhayu ta inshi prijomi Chasto pri ozdoblenni cerkov San Marko u Veneciyi Svyata Elizabet v Marburzi ta inshi yak dekorativni motivi shiroko vikoristovuvalisya vinogradna loza i grono Veroneze i Tintoretto na svoyih polotnah vidobrazili yaskravi sceni zboru vinogradu Na vidomij kartini Franchesko del Kossa Osin zobrazhenij vinograd Gojya stvoriv kartinu Pribirannya vinogradu Otrimali populyarnist polotna rosijskih zhivopisciv Veranda obvita vinogradom S F Shedrina Svyato zboru vinogradu K Bryullova ta inshi V Ermitazhi ye dekorativnij rozpis iz zobrazhennyam vinogradu v lodzhiyah Rafaelya Vinograd u skulpturi Skulptori vsih chasiv proyavlyali velikij interes do vinogradu Virizni listya kucheryavi lozi liti grona sluzhili dekorativnimi elementami drevnih grobnic kolon tosho Mizh Rimom i Florenciyeyu znajdena marmurova skulpturna grupa Dionisa z Ampelom sho virostayut iz vinogradnogo kusha Davnogreckij skulptor Praksitel stvoriv skulpturu Germesa z nemovlyam Dionisom na rukah V odnomu z francuzkih muzeyiv zberigayetsya drevnij barelyef sho zobrazhaye selyanina sho viganyaye z vinogradniku vedmedya Syuzheti vinogradu vidobrazheni na najdavnishih assirijskih barelyefah Na stinah yegipetskih grobnic zobrazheni rizni formi vinogradnogo kusha sceni zboru i rozdavlyuvannya vinogradu zberigannya vina v glechikah Yerusalimskij hram buv prikrashenij vinogradnoyu lozoyu z zolotimi listyam i gronami vinogradu vikonanimi z dorogocinnih kameniv Na bilomarmurovomu sarkofazi kiyivskogo knyazya Yaroslava Mudrogo i na starodavnih hramah ye zobrazhennya lozi ta gron vinogradu Radyanski skulptori takozh vikoristovuyut temu vinogradu Trudivnikiv vinogradariv vtiliv v skulpturah marmurovi barelyefi vidomih vitchiznyanih vchenih vinogradariv vikonav S Chizh Vinograd na predmetah pobutu Sribnij kubok Muzej Neapolya Protyagom bagatoh stolit vinograd sluzhiv dzherelom nathnennya dlya narodnoyi tvorchosti Starodavni greki vigotovlyayuchi keramichnij posud rozpisuvali jogo zobrazhennyami lozi gron i listya vinogradu Takij posud buv poshirenij po vsomu uzberezhzhyu Seredzemnogo morya Narodni umilci prikrashali zobrazhennyami vinogradu presi bochki ta inshe Poryad z keramichnim i metalevim posudom she v Starodavnomu Rimi zastosovuvalisya sklyani zobrazhennyam vinogradu Cya tradiciya zbereglasya i v piznishij chas U Veneciyi zberigayetsya krishtalevij posud u viglyadi vinogradnogo grona z zolotimi listkami Tematika vinogradu znajshla svoye vidobrazhennya i pri vigotovlenni vitrazhiv Zbereglisya vitrazhi XIII stolittya sho zobrazhuyut lozi i grona vinogradu Cya zh tema prostezhuyetsya u bagatoh mozayichnih panno v kilimah i gobelenah riznih krayin svitu Vinograd na monetah i medalyah Na monetah drevnih derzhav naselennya yakih zajmalosya vinotorgivleyu ye zobrazhennya vinogradu Najdavnisha rosijska medal iz zobrazhennyam vinogradu sho vidnositsya do chasu caryuvannya Katerini II bula zasnovana dlya nagorodzhennya vihovanok Na medali vidno vinogradnik a pid nim napis Tako dozrivayut Vinograd u geraldici Vinogradna loza i grona uvijshli v gerbi mist Chuguyiv Izyum Bilgorod Dnistrovskij Yalta Tashkent Telavi ta inshih Takozh vinograd buv prisutnij na gerbah chotiroh soyuznih respublik kolishnogo SRSR Virmenska RSR Gruzinska RSR Moldavska RSR Turkmenska RSR Chuguyiv Izyum Telavi Tashkent Virmenska RSR Gruzinska RSR Moldavska RSR Turkmenska RSR Inshe Motivi vinogradu vlastivi zakavkazkomu karbuvannyu dlya chislennih litih i kovanih metalevih ogorozh dvernih ruchok ta inshe Tema vinogradu vtililasya u grafiku v drukovanih vidannyah ekslibrisi She v rabovlasnickih i feodalnih derzhavah provodilisya svyata prisvyacheni zbirannya vinogradu yaki suprovodzhuvalisya spivom A Rubinshtejn napisav muziku do baletu Vinogradna loza prisvyachenomu peremozi nad filokseroyu U comu baleti golovnu rol vikonuvala znamenita rosijska balerina Anna Pavlova Tema vinogradu vidobrazhena v naukovo populyarnih i hudozhnih kartinah U radyanskij kinostrichci Batko soldata pokazana zvorushliva turbota gruzinskogo selyanina ratnika pro zberezhennya vinogradnoyi lozi sho roste na obpalenoyu vijnoyu zemli GalereyaHungarian red grape Isabelle jpg Vine jpg List vinograda 1 jpg Ethnic4215 jpgDiv takozhVino Vinogradarstvo Golodriga Pavlo YakovichPrimitkiValujko G G Fenolni rechovini vinogradu ta yihnya rol v vinorobstvi G G Valujko Vinograd Vino 2004 4 S 18 20 Vinogradarstvo K V Smirnov L M Maltabar A K Radzhabov i dr pod red K V Smirnova M 1998 510s Vliyanie vinograda i produktov ego pererabotki na vyvedenie iz organizma radio nuklidov A S Priputina V P Ingre N A Gil i dr Vinogradarstvo i vinodelie SSSR 1990 4 S 5 8 Katton Varron Kolumella Plinij O selskom hozyajstve Pid redakciyeyu M I Burskogo M L 1937 Enciklopediya znakiv i simvoliv 4 bereznya 2016 u Wayback Machine ros LiteraturaEnciklopediya vinogradarstva gl red A I Timush Kishinev Gl red Moldavskoj Sovetskoj Enciklopedii 1986 ros Zhurnal Provizor Vinograd kulturnyj Analiticheskij obzor V S Kislichenko V Yu Kuznecova I V Yaroshenko Nacionalnyj farmacevticheskij universitet g HarkovPosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Vinograd plid Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Vinograd plid Vinograd kulturnyj Analiticheskij obzor 15 2007r 23 sichnya 2013 u Wayback Machine AMPELOTERAPIYa 18 bereznya 2022 u Wayback Machine Farmacevtichna enciklopediya AMPELOTERAPIYa 7 bereznya 2016 u Wayback Machine ESU