Міфоло́гія Стародавнього Єгипту — зібрання міфів Стародавнього Єгипту, які описують дії єгипетських богів як засобу пізнання світу. Вірування, які виражають ці міфи, є важливою частиною давньоєгипетської релігії. Міфи часто з’являються в єгипетських писаннях і мистецтві, особливо в коротких оповіданнях і в релігійних матеріалах, таких як, наприклад, гімни, ритуальні та похоронні тексти та храмові прикраси. Ці джерела рідко містять повний опис міфу та частіше описують лише короткі фрагменти з нього.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDA1MWJsOVNZV2x6WlhOZmRHaGxYMU4xYmk1cWNHY3ZNekF3Y0hndFRuVnVYMUpoYVhObGMxOTBhR1ZmVTNWdUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Натхненні циклами природи, єгиптяни бачили час у сьогоденні, як низку повторюваних моделей, тоді як найдавніші періоди часу були лінійними. Міфи виникають у ті найдавніші часи та встановлюють шаблон для циклів сьогодення. Нинішні події повторюють події міфу, і тим самим відновлюють maat, фундаментальний порядок Всесвіту. Серед найважливіших епізодів міфічного минулого існують міфи про створення, в яких боги формують всесвіт із первісного хаосу; розповіді про правління на землі бога сонця Ра; і міф про Осіріса, що стосується боротьби богів Осіріса, Ісіди та Гора проти руйнівного бога Сета. Події сьогодення, які можна вважати міфами, включають щоденну подорож Ра світом та його потойбічним двійником, Дуатом. Теми, що повторюються в цих міфічних епізодах, включають конфлікт між прихильниками maat і силами безладу, важливість Фараона в підтримці maat та постійну смерть і відродження богів.
Деталі цих священних подій сильно відрізняються від одного тексту до іншого і часто можуть здаватися суперечливими. Єгипетські міфи переважно метафоричні, вони передають сутність і поведінку божеств у зрозумілі людині терміни. Кожен варіант міфу представляє різну символічну перспективу, збагачуючи розуміння єгиптянами богів і світу.
Міфологія глибоко вплинула на єгипетську культуру. Вона надихнула та вплинула на багато релігійних ритуалів і забезпечила ідеологічну основу царювання. Сюжети і символи з міфів з'явилися в мистецтві у гробницях, храмах і амулетах. У літературі міфи або їх елементи використовувалися в історіях, які варіювалися від гумору до алегорій, демонструючи, що єгиптяни пристосували міфологію для найрізноманітніших цілей.
Історія
Шлях розвитку єгипетської міфології важко простежити. Єгиптологи намагаються створити обґрунтовані на письмових джерелах (які з'явилися набагато пізніше) гіпотези щодо становлення і розвитку єгипетської міфології. Цілком очевидно простежується вплив сил природи на міфологію давніх єгиптян. Кожен день сходить сонце, яке приносить тепло і світло на землю, забезпечуючи життєдіяльність людини. Щороку розливається Ніл, відновлюючи родючість землі і сприяючи веденню високопродуктивного землеробства, забезпечуючи стійке зростання та розвиток Єгипетської цивілізації. Таким чином, єгиптяни помітили, що води Нілу (Нун) і сонце (Ра) які є символами життя. Ця тендітна періодичність перебувала під постійною загрозою зриву: надзвичайно низькі розливи Нілу приводили до голоду, а повені знищували сівбу та житла стародавніх єгиптян. Водночас гостинна долина Нілу була оточена суворою пустелею, населеною ворожими народами, з якими єгиптяни періодично воювали і вважали їх нецивілізованими. У свою чергу, єгиптяни вважали, що їхня земля є ізольованим місцем стабільності maat, що перебуває в оточенні і під постійною загрозою хаосу. Принцип maat включає в себе як правильність і закономірність розвитку всесвіту, так і згуртованість суспільства, і що особливо важливо, відповідальність царя й простого смертного за свої вчинки. maat символізував собою великий божественний порядок і закон, дарований всесвіту Богом-творцем під час створення світу, згідно з яким змінюють один одного пори року, рухаються в небесах зорі й планети, існують і взаємодіють боги та люди. maat втілювала в собі принцип локальної гармонії поєднуючи локальний і вселенський порядок світу, небо і землю, проголошуючи нову урочистість порядку у всесвіті над початковим хаосом — океаном Нуна. Саме ця ідея відновлення з'являється в єгипетській релігійній думці.
Іншим можливим джерелом міфології є ритуал. Багато ритуалів посилаються на міфи, а іноді безпосередньо базуються на них. Але важко визначити, чи міфи культури розвинулися до ритуалів чи навпаки. Питання про цей викликали багато дискусій серед єгиптологів і вчених порівняльного релігієзнавства в цілому. У Стародавньому Єгипті найдавніші свідчення про релігійні обряди передували письмовим міфам. Ритуали на початку історії Єгипту включали лише кілька мотивів з міфів. Із цих причин деякі вчені стверджують, що в Єгипті ритуали виникли раніше, ніж міфи. Але через те, що ранні докази дуже мізерні, питання, скоріш за все, ніколи не буде вирішено.
У приватних ритуалах, які часто називають «магічними», міф і ритуал особливо тісно пов'язані. Багато міфоподібних історій, які трапляються в текстах ритуалів, не зустрічаються в інших джерелах. Навіть поширений мотив богині Ісіди, яка рятує свого отруєного сина Гора, з’являється лише в цьому типі тексту. Єгиптолог Девід Франкфуртер стверджує, що ці ритуали адаптують основні міфічні традиції, щоб відповідати конкретному ритуалу, створюючи складні нові історії (так звані історіоли), засновані на міфі. На противагу цьому (голландський єгиптолог) каже про магічні тексти, що немає «жодної крихти доказів того, що певний вид «неортодоксальної» міфології був придуманий... для цього жанру».
Значна частина єгипетської міфології складається з , що пояснюють початок різних елементів світу, включаючи людські установи та природні явища. Царство виникає серед богів на початку часів і пізніше передано Фараонам; Війна виникає, коли люди починають битися один з одним після того, як бог Сонця відійшов на небо. Міфи також описують передбачувані витоки менш фундаментальних традицій. У другорядному міфічному епізоді Гор злиться на свою матір Ісіду і відрубає їй голову. Ісіда замінює втрачену голову головою корови. Ця подія пояснює, чому Ісіду іноді зображували з коров'ячими рогами, які були частиною її головного убору.
Деякі міфи могли бути навіяні історичними подіями. Об’єднання Єгипту під правлінням фараонів наприкінці додинастичного періоду близько 3100 р. до н.е. зробило царя центром єгипетської релігії, і таким чином ідеологія царювання стала важливою частиною міфології. На хвилі об’єднання боги, які колись були місцевими божествами-покровителями, набули національного значення, утворюючи нові відносини, які пов’язували місцевих божеств в єдину національну традицію. припускає, що ранні міфи могли сформуватися з цих стосунків. Єгипетські джерела пов’язують міфічну боротьбу між богами Гором і Сетом із конфліктом між регіонами Верхнього та Нижнього Єгипту, який міг відбутися в пізню додинастичну еру або в ранній династичний період.
Після цих ранніх часів більшість змін у міфології розвивали та адаптували існуючі концепції, а не створювали нові, хоча були винятки. Багато вчених припускають, що міф про бога сонця, який забирається в небо, залишаючи людей воювати між собою, був натхненний розпадом королівської влади та національної єдності наприкінці Стародавнього царства (бл. 2686 р. до н. е. – 2181 р. до н. е.) У Новому царстві (бл. 1550–1070 рр. до н. е.) довкола таких божеств, як Ям і Анат, які були прийняті з Ханаанської релігії, розвивалися незначні міфи. Своєю чергою у часи грецької та римської епох (332 р. до н. е.–641 р. н. е.) греко-римська культура мало вплинула на єгипетську міфологію.
Зміст та значення міфів
Як і міфи в багатьох інших культурах, єгипетські міфи служать для виправдання людських традицій і вирішення фундаментальних питань про світ , таких як природа безладу та доля Всесвіту. Єгиптяни пояснювали ці глибокі проблеми через твердження про богів.
Єгипетські божества представляють природні явища, від фізичних об’єктів, таких як земля чи сонце, до абстрактних сил, таких як знання та творчість. Дії та взаємодія богів, вірили єгиптяни, керують поведінкою всіх цих сил і елементів. Здебільшого єгиптяни не описували ці таємничі процеси в явних теологічних творах. Натомість стосунки та взаємодія богів неявно ілюструють такі процеси.
Більшість єгипетських богів, у тому числі багато головних, не відіграють значних ролей у будь-яких міфічних оповіданнях , хоча їх природа та стосунки з іншими божествами часто встановлюються в списках або голих висловлюваннях без розповіді. Для богів, які глибоко залучені в розповіді, міфічні події є дуже важливим вираженням їхньої ролі в космосі. Таким чином, якщо тільки наративи є міфами, міфологія є основним елементом у єгипетському релігійному розумінні, але не настільки важливим, як у багатьох інших культурах.
Справжнє царство богів таємниче й недоступне людям. Міфологічні історії використовують символізм, щоб зробити події в цій царині зрозумілими. Не кожна деталь міфічної історії має символічне значення. Деякі образи та випадки, навіть у релігійних текстах, означають просто візуальні чи драматичні прикраси ширших, більш значущих міфів.
У єгипетських міфологічних джерелах є кілька повних історій. Ці джерела часто містять лише натяки на події, яких вони стосуються, а тексти, що містять справжні розповіді, розповідають лише частини більшої історії. Таким чином, для будь-якого даного міфу єгиптяни могли мати лише загальні контури історії, з якої були взяті фрагменти, що описують окремі події. Крім того, боги не є чітко визначеними персонажами, а мотивація їхніх інколи непослідовних дій дається рідко. Таким чином, єгипетські міфи не є повністю розробленими казками. Їх важливість полягала в їх глибинному значенні, а не в їхніх характеристиках як історій. Замість того, щоб об’єднуватися в довгі, фіксовані наративи, вони залишалися дуже гнучкими та недогматичними.
Єгипетські міфи були настільки гнучкими, що могли, здавалося б, суперечити один одному. Багато описів створення світу та руху сонця трапляються в єгипетських текстах, деякі дуже відрізняються один від одного. Відносини між богами були мінливими, так що, наприклад, богиню Хатхор можна було назвати матір'ю, дружиною або дочкою бога сонця Ра. Окремі божества могли бути навіть об’єднані, або пов’язані, як одна істота. Таким чином бог-творець Атум був об'єднаний з Ра, щоб утворити Ра-Атум.
Однією з загальноприйнятих причин неузгодженості міфів є те, що релігійні ідеї відрізнялися з часом і в різних регіонах. Місцеві культи різних божеств розвинули теологію, зосереджену на власних богах-покровителях. У міру зміни впливу різних культів деякі міфологічні системи досягли національного домінування. У Стародавньому царстві (бл. 2686–2181 рр. до н. е.) найважливішою з цих систем були культи Ра й Атума з центром у Геліополі. Вони утворили міфічну родину Еннеад, яка, як кажуть, створила світ. Він включав найважливіші божества того часу, але першість віддавав Атуму та Ра. Єгиптяни також наклали на старі релігійні ідеї нові. Наприклад, бог Птах, центром культу якого був Мемфіс, також вважався творцем світу. Міф про створення Птаха включає старіші міфи, кажучи, що саме Еннеад виконує творчі накази Птаха. Таким чином, міф робить Птах старшим і більшим за Еннеаду. Багато вчених розглядають цей міф як політичну спробу ствердити перевагу бога Мемфіса над богами Геліополя. Поєднуючи концепції таким чином, єгиптяни створили надзвичайно складний набір божеств і міфів.
Єгиптологи на початку двадцятого століття вважали, що політично мотивовані зміни, подібні до цих, були головною причиною суперечливих образів у єгипетському міфі. Однак у 1940-х роках , усвідомлюючи символічну природу єгипетської міфології, стверджував, що очевидно суперечливі ідеї є частиною «множинності підходів», які єгиптяни використовували для розуміння божественного царства. Аргументи Франкфорта є основою більшої частини пізнішого аналізу єгипетських вірувань. Політичні зміни вплинули на вірування єгиптян, але ідеї, які виникли внаслідок цих змін, також мають глибше значення. Кілька версій одного міфу виражають різні аспекти того самого явища; різні боги, які поводяться подібним чином, відображають тісний зв'язок між природними силами. Різноманітні символи єгипетської міфології висловлюють надто складні ідеї, щоб їх можна було розглядати через одну лінзу.
Космологія
Maat (Маат)
Єгипетське слово, написане як m3ˁt, яке часто перекладається як maat or ma'at, стосується фундаментального порядку всесвіту в єгипетських віруваннях. Встановлений при створенні світу, maat відрізняє світ від хаосу, який йому передував і оточував його. Maat охоплює як належну поведінку людей, так і нормальне функціонування сил природи, які роблять життя та щастя можливими. Оскільки дії богів керують природними силами, а міфи виражають ці дії, єгипетська міфологія представляє правильне функціонування світу та підтримання самого життя.
Для єгиптян найважливішою людиною, яка підтримує maat, був фараон. У міфах фараон є сином різних божеств. Таким чином, він є їхнім призначеним представником, зобов’язаним підтримувати порядок у людському суспільстві так само, як вони це роблять у природі, та продовжувати ритуали, які підтримують їх та їхню діяльність.
Головні міфи
Правління бога сонця
У період міфічного минулого після створення, Ра живе на землі як цар богів і людей. Цей період є найближчим до золотого віку в єгипетській традиції, періоду стабільності, який єгиптяни постійно прагнули досягти та наслідувати. Проте розповіді про правління Ра зосереджуються на конфліктах між ним і силами, які порушують його правління, відображаючи роль короля в єгипетській ідеології як бога, який примусово дотримується maat.
В епізоді, відомому в різних версіях з храмових текстів, деякі боги кидають виклик владі Ра, і він знищує їх за допомогою та порадою інших богів, таких як Тот і Гор Старший. Одного разу він стикається із протиріччям навіть із самим собою, з Оком Ра, яке може діяти незалежно від нього в образі богині. Богиня Око злиться на Ра і втікає від нього, блукаючи дикими та небезпечними землями за межами Єгипту. Ослаблений її відсутністю, Ра посилає одного з інших богів — Шу, Тота або Анхура, за різними джерелами — повернути її силою чи переконанням. Оскільки Око Ра асоціюється із зіркою Сотіс, геліактичний схід якої означав початок розливу Нілу, повернення богині Ока до Єгипту збігається з життєдайною повінню. Після повернення богиня стає дружиною Ра або бога, який її повернув. Її умиротворення відновлює порядок і життя.
Коли Ра стає старшим і слабшим, людство теж обертається проти нього. В епізоді, який часто називають «Знищення людства», описаному в «Книзі Небесної Корови», Ра виявляє, що людство планує повстання проти нього, і посилає своє Око, щоб покарати їх. Вона вбиває багатьох людей, але Ра, очевидно, вирішує, що не хоче, щоб вона знищила все людство. Він пофарбував пиво в червоний колір, щоб воно нагадувало кров, і розлив його по полю. Богиня-Око випиває пиво, п'яніє та припиняє лютувати. Пізніше Ра відступає в небо, втомившись від правління на землі, і починає свою щоденну подорож небесами та Дуатом. Люди, що вижили, налякані, і вони нападають на людей, які змовилися проти Ра. Ця подія є джерелом війни, смерті та постійної боротьби людей за захист maat від руйнівних дій інших людей.
У «Книзі про небесну корову» результати знищення людства, здається, знаменують кінець прямого правління богів і лінійного часу міфу. Початок подорожі Ра – це початок циклічного часу сьогодення. Проте в інших джерелах міфічний час продовжується після цієї зміни. Єгипетські звіти містять послідовність божественних правителів, які займають місце бога сонця як царя на землі, кожен з яких правив багато тисяч років. Хоча розповіді про те, які боги правили та в якому порядку, різняться, успадкування від Ра-Атума до його нащадків Шу та Геба, коли царство переходить до чоловіків у кожному поколінні Еннеади, є загальним. Обидва вони стикаються з повстаннями, аналогічними тим, що відбувалися під час правління бога сонця, але найбільше уваги в єгипетських джерелах приділяється повстанню за правління спадкоємця Геба Осіріса.
Примітки
- Anthes in Kramer 1961, pp. 29-30
- David 2002, pp. 1-2
- O'Connor, David, «Egypt's View of „Others“», in Tait 2003, pp. 155, 178—179
- Tobin 1989, pp. 10-11
- Keep, Ann E. (1992). Egyptian religion. Ithaca, N.Y.: Cornell University Press. ISBN . OCLC 26552019.
- Baines, John D. (1991). Egyptian Myth and Discourse: Myth, Gods, and the Early Written and Iconographic Record. undefined (англ.). Процитовано 19 листопада 2022.
- Shafer, Byron E.; Baines, John; Lesko, Leonard H.; Silverman, David P.; Fordham University (1991). Religion in ancient Egypt : gods, myths, and personal practice. Ithaca. ISBN . OCLC 21972112.
- Pinch, Geraldine (2004). Egyptian mythology : a guide to the gods, goddesses, and traditions of ancient Egypt. Oxford: Oxford University Press. ISBN . OCLC 52937806.
- Lorton, David (2001). The search for God in ancient Egypt (вид. 1st English-language ed., with revisions and additions). Ithaca: Cornell University Press. ISBN . OCLC 45420239.
- Redford, Donald B. (2001). The Oxford encyclopedia of ancient Egypt. Oxford: Oxford University Press. ISBN . OCLC 42726208.
- Saggs, F. W. F. (1962-02). Samuel Noah Kramer (ed.): Mythologies of the ancient world. 480 pp. New York: Anchor Books, Double day & Co., Inc., 1961. $1.45. Bulletin of the School of Oriental and African Studies. Т. 25, № 1. с. 195—196. doi:10.1017/s0041977x00056585. ISSN 0041-977X. Процитовано 19 листопада 2022.
- Johnston, Sarah Iles (2004). Religions of the ancient world : a guide. Cambridge, Massachusetts. ISBN . OCLC 55955653.
- Favard-Meeks, Christine (1996). Daily life of the Egyptian gods. Ithaca: Cornell University Press. ISBN . OCLC 34576651.
- Johnston, Sarah Iles (2004). Religions of the ancient world : a guide. Cambridge, Massachusetts. ISBN . OCLC 55955653.
- Saggs, F. W. F. (1962-02). Samuel Noah Kramer (ed.): Mythologies of the ancient world. 480 pp. New York: Anchor Books, Double day & Co., Inc., 1961. $1.45. Bulletin of the School of Oriental and African Studies. Т. 25, № 1. с. 195—196. doi:10.1017/s0041977x00056585. ISSN 0041-977X. Процитовано 21 листопада 2022.
- Tobin, Vincent Arieh (1989). Theological principles of Egyptian religion. New York: P. Lang. ISBN . OCLC 19267134.
- Baines, John (1991-04). Egyptian Myth and Discourse: Myth, Gods, and the Early Written and Iconographic Record. Journal of Near Eastern Studies (англ.). Т. 50, № 2. с. 81—105. doi:10.1086/373483. ISSN 0022-2968. Процитовано 21 листопада 2022.
- Baines, John (1991-04). Egyptian Myth and Discourse: Myth, Gods, and the Early Written and Iconographic Record. Journal of Near Eastern Studies. Т. 50, № 2. с. 81—105. doi:10.1086/373483. ISSN 0022-2968. Процитовано 21 листопада 2022.
- Tobin, Vincent Arieh (1989). Theological principles of Egyptian religion. New York: P. Lang. ISBN . OCLC 19267134.
- Hornung, Erik (1992). Idea into image : essays on ancient Egyptian thought. [New York]: Timken. ISBN . OCLC 25049119.
- Allen, James P. (1988). Genesis in Egypt : the philosophy of ancient Egyptian creation accounts. New Haven, Conn.: Yale Egyptological Seminar, Dept. of Near Eastern Languages and Civilizations, Graduate School, Yale University. ISBN . OCLC 20633353.
- Traunecker, Claude (2001). The gods of Egypt (вид. 1st English language ed., enhanced and expanded). Ithaca, N.Y.: Cornell University Press. ISBN . OCLC 46564790.
- David, A. Rosalie (2002). Religion and magic in ancient Egypt. London: Penguin Books. ISBN . OCLC 49872395.
- [Anthes, Rudolf (1961). "Mythology in Ancient Egypt". In Kramer, Samuel Noah (ed.). Mythologies of the Ancient World. Anchor Books. pp. 16–92. Anthes, Rudolf (1961). "Mythology in Ancient Egypt". In Kramer, Samuel Noah (ed.). Mythologies of the Ancient World. Anchor Books. pp. 16–92.]
{{}}
: Перевірте схему|url=
(); Пропущений або порожній|title=
() - Schenkel, Wolfgang; Loprieno, Antonio (1996). Ancient Egyptian literature : history and forms. Leiden. ISBN . OCLC 35249464.
- Tait, W. J.; University College, London. Institute of Archaeology (2003). 'Never had the like occurred' : Egypt's view of its past. London: UCL Press, Institute of Archaeology. ISBN . OCLC 52231786.
Література
- Рак И. В. «Египетская мифология». — 3000 прим.[недоступне посилання з квітня 2019]
- Швец Н. Н. Словарь египетской мифологии. — -0.
- Мифы народов мира. Энциклопедия в 2-х т. — (т.1); 5-85270-069-Х; 5-86018-014-4 (т.1); 5-85270-072-Х (т.2); 5-86018-015-2 (т.2);.
- Словарь Египетской Мифологии. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mifolo giya Starodavnogo Yegiptu zibrannya mifiv Starodavnogo Yegiptu yaki opisuyut diyi yegipetskih bogiv yak zasobu piznannya svitu Viruvannya yaki virazhayut ci mifi ye vazhlivoyu chastinoyu davnoyegipetskoyi religiyi Mifi chasto z yavlyayutsya v yegipetskih pisannyah i mistectvi osoblivo v korotkih opovidannyah i v religijnih materialah takih yak napriklad gimni ritualni ta pohoronni teksti ta hramovi prikrasi Ci dzherela ridko mistyat povnij opis mifu ta chastishe opisuyut lishe korotki fragmenti z nogo Nun yakij trimaye na rukah sonyachnij choven z yakogo vijshov Ra i pochav stvorennya svitu Atum Nathnenni ciklami prirodi yegiptyani bachili chas u sogodenni yak nizku povtoryuvanih modelej todi yak najdavnishi periodi chasu buli linijnimi Mifi vinikayut u ti najdavnishi chasi ta vstanovlyuyut shablon dlya cikliv sogodennya Ninishni podiyi povtoryuyut podiyi mifu i tim samim vidnovlyuyut maat fundamentalnij poryadok Vsesvitu Sered najvazhlivishih epizodiv mifichnogo minulogo isnuyut mifi pro stvorennya v yakih bogi formuyut vsesvit iz pervisnogo haosu rozpovidi pro pravlinnya na zemli boga soncya Ra i mif pro Osirisa sho stosuyetsya borotbi bogiv Osirisa Isidi ta Gora proti rujnivnogo boga Seta Podiyi sogodennya yaki mozhna vvazhati mifami vklyuchayut shodennu podorozh Ra svitom ta jogo potojbichnim dvijnikom Duatom Temi sho povtoryuyutsya v cih mifichnih epizodah vklyuchayut konflikt mizh prihilnikami maat i silami bezladu vazhlivist Faraona v pidtrimci maat ta postijnu smert i vidrodzhennya bogiv Detali cih svyashennih podij silno vidriznyayutsya vid odnogo tekstu do inshogo i chasto mozhut zdavatisya superechlivimi Yegipetski mifi perevazhno metaforichni voni peredayut sutnist i povedinku bozhestv u zrozumili lyudini termini Kozhen variant mifu predstavlyaye riznu simvolichnu perspektivu zbagachuyuchi rozuminnya yegiptyanami bogiv i svitu Mifologiya gliboko vplinula na yegipetsku kulturu Vona nadihnula ta vplinula na bagato religijnih ritualiv i zabezpechila ideologichnu osnovu caryuvannya Syuzheti i simvoli z mifiv z yavilisya v mistectvi u grobnicyah hramah i amuletah U literaturi mifi abo yih elementi vikoristovuvalisya v istoriyah yaki variyuvalisya vid gumoru do alegorij demonstruyuchi sho yegiptyani pristosuvali mifologiyu dlya najriznomanitnishih cilej IstoriyaShlyah rozvitku yegipetskoyi mifologiyi vazhko prostezhiti Yegiptologi namagayutsya stvoriti obgruntovani na pismovih dzherelah yaki z yavilisya nabagato piznishe gipotezi shodo stanovlennya i rozvitku yegipetskoyi mifologiyi Cilkom ochevidno prostezhuyetsya vpliv sil prirodi na mifologiyu davnih yegiptyan Kozhen den shodit sonce yake prinosit teplo i svitlo na zemlyu zabezpechuyuchi zhittyediyalnist lyudini Shoroku rozlivayetsya Nil vidnovlyuyuchi rodyuchist zemli i spriyayuchi vedennyu visokoproduktivnogo zemlerobstva zabezpechuyuchi stijke zrostannya ta rozvitok Yegipetskoyi civilizaciyi Takim chinom yegiptyani pomitili sho vodi Nilu Nun i sonce Ra yaki ye simvolami zhittya Cya tenditna periodichnist perebuvala pid postijnoyu zagrozoyu zrivu nadzvichajno nizki rozlivi Nilu privodili do golodu a poveni znishuvali sivbu ta zhitla starodavnih yegiptyan Vodnochas gostinna dolina Nilu bula otochena suvoroyu pusteleyu naselenoyu vorozhimi narodami z yakimi yegiptyani periodichno voyuvali i vvazhali yih necivilizovanimi U svoyu chergu yegiptyani vvazhali sho yihnya zemlya ye izolovanim miscem stabilnosti maat sho perebuvaye v otochenni i pid postijnoyu zagrozoyu haosu Princip maat vklyuchaye v sebe yak pravilnist i zakonomirnist rozvitku vsesvitu tak i zgurtovanist suspilstva i sho osoblivo vazhlivo vidpovidalnist carya j prostogo smertnogo za svoyi vchinki maat simvolizuvav soboyu velikij bozhestvennij poryadok i zakon darovanij vsesvitu Bogom tvorcem pid chas stvorennya svitu zgidno z yakim zminyuyut odin odnogo pori roku ruhayutsya v nebesah zori j planeti isnuyut i vzayemodiyut bogi ta lyudi maat vtilyuvala v sobi princip lokalnoyi garmoniyi poyednuyuchi lokalnij i vselenskij poryadok svitu nebo i zemlyu progoloshuyuchi novu urochistist poryadku u vsesviti nad pochatkovim haosom okeanom Nuna Same cya ideya vidnovlennya z yavlyayetsya v yegipetskij religijnij dumci Inshim mozhlivim dzherelom mifologiyi ye ritual Bagato ritualiv posilayutsya na mifi a inodi bezposeredno bazuyutsya na nih Ale vazhko viznachiti chi mifi kulturi rozvinulisya do ritualiv chi navpaki Pitannya pro cej viklikali bagato diskusij sered yegiptologiv i vchenih porivnyalnogo religiyeznavstva v cilomu U Starodavnomu Yegipti najdavnishi svidchennya pro religijni obryadi pereduvali pismovim mifam Rituali na pochatku istoriyi Yegiptu vklyuchali lishe kilka motiviv z mifiv Iz cih prichin deyaki vcheni stverdzhuyut sho v Yegipti rituali vinikli ranishe nizh mifi Ale cherez te sho ranni dokazi duzhe mizerni pitannya skorish za vse nikoli ne bude virisheno U privatnih ritualah yaki chasto nazivayut magichnimi mif i ritual osoblivo tisno pov yazani Bagato mifopodibnih istorij yaki traplyayutsya v tekstah ritualiv ne zustrichayutsya v inshih dzherelah Navit poshirenij motiv bogini Isidi yaka ryatuye svogo otruyenogo sina Gora z yavlyayetsya lishe v comu tipi tekstu Yegiptolog Devid Frankfurter stverdzhuye sho ci rituali adaptuyut osnovni mifichni tradiciyi shob vidpovidati konkretnomu ritualu stvoryuyuchi skladni novi istoriyi tak zvani istorioli zasnovani na mifi Na protivagu comu gollandskij yegiptolog kazhe pro magichni teksti sho nemaye zhodnoyi krihti dokaziv togo sho pevnij vid neortodoksalnoyi mifologiyi buv pridumanij dlya cogo zhanru Znachna chastina yegipetskoyi mifologiyi skladayetsya z sho poyasnyuyut pochatok riznih elementiv svitu vklyuchayuchi lyudski ustanovi ta prirodni yavisha Carstvo vinikaye sered bogiv na pochatku chasiv i piznishe peredano Faraonam Vijna vinikaye koli lyudi pochinayut bitisya odin z odnim pislya togo yak bog Soncya vidijshov na nebo Mifi takozh opisuyut peredbachuvani vitoki mensh fundamentalnih tradicij U drugoryadnomu mifichnomu epizodi Gor zlitsya na svoyu matir Isidu i vidrubaye yij golovu Isida zaminyuye vtrachenu golovu golovoyu korovi Cya podiya poyasnyuye chomu Isidu inodi zobrazhuvali z korov yachimi rogami yaki buli chastinoyu yiyi golovnogo uboru Deyaki mifi mogli buti naviyani istorichnimi podiyami Ob yednannya Yegiptu pid pravlinnyam faraoniv naprikinci dodinastichnogo periodu blizko 3100 r do n e zrobilo carya centrom yegipetskoyi religiyi i takim chinom ideologiya caryuvannya stala vazhlivoyu chastinoyu mifologiyi Na hvili ob yednannya bogi yaki kolis buli miscevimi bozhestvami pokrovitelyami nabuli nacionalnogo znachennya utvoryuyuchi novi vidnosini yaki pov yazuvali miscevih bozhestv v yedinu nacionalnu tradiciyu pripuskaye sho ranni mifi mogli sformuvatisya z cih stosunkiv Yegipetski dzherela pov yazuyut mifichnu borotbu mizh bogami Gorom i Setom iz konfliktom mizh regionami Verhnogo ta Nizhnogo Yegiptu yakij mig vidbutisya v piznyu dodinastichnu eru abo v rannij dinastichnij period Pislya cih rannih chasiv bilshist zmin u mifologiyi rozvivali ta adaptuvali isnuyuchi koncepciyi a ne stvoryuvali novi hocha buli vinyatki Bagato vchenih pripuskayut sho mif pro boga soncya yakij zabirayetsya v nebo zalishayuchi lyudej voyuvati mizh soboyu buv nathnennij rozpadom korolivskoyi vladi ta nacionalnoyi yednosti naprikinci Starodavnogo carstva bl 2686 r do n e 2181 r do n e U Novomu carstvi bl 1550 1070 rr do n e dovkola takih bozhestv yak Yam i Anat yaki buli prijnyati z Hanaanskoyi religiyi rozvivalisya neznachni mifi Svoyeyu chergoyu u chasi greckoyi ta rimskoyi epoh 332 r do n e 641 r n e greko rimska kultura malo vplinula na yegipetsku mifologiyu Zmist ta znachennya mifivYak i mifi v bagatoh inshih kulturah yegipetski mifi sluzhat dlya vipravdannya lyudskih tradicij i virishennya fundamentalnih pitan pro svit takih yak priroda bezladu ta dolya Vsesvitu Yegiptyani poyasnyuvali ci gliboki problemi cherez tverdzhennya pro bogiv Yegipetski bozhestva predstavlyayut prirodni yavisha vid fizichnih ob yektiv takih yak zemlya chi sonce do abstraktnih sil takih yak znannya ta tvorchist Diyi ta vzayemodiya bogiv virili yegiptyani keruyut povedinkoyu vsih cih sil i elementiv Zdebilshogo yegiptyani ne opisuvali ci tayemnichi procesi v yavnih teologichnih tvorah Natomist stosunki ta vzayemodiya bogiv neyavno ilyustruyut taki procesi Nebo zobrazhuvalosya u viglyadi bogini korovi yaku trimali inshi bozhestva Cej obraz poyednuye kilka spivisnuyuchih bachen neba yak dahu yak poverhni morya yak korovi ta yak bogini v lyudskij formi Bilshist yegipetskih bogiv u tomu chisli bagato golovnih ne vidigrayut znachnih rolej u bud yakih mifichnih opovidannyah hocha yih priroda ta stosunki z inshimi bozhestvami chasto vstanovlyuyutsya v spiskah abo golih vislovlyuvannyah bez rozpovidi Dlya bogiv yaki gliboko zalucheni v rozpovidi mifichni podiyi ye duzhe vazhlivim virazhennyam yihnoyi roli v kosmosi Takim chinom yaksho tilki narativi ye mifami mifologiya ye osnovnim elementom u yegipetskomu religijnomu rozuminni ale ne nastilki vazhlivim yak u bagatoh inshih kulturah Spravzhnye carstvo bogiv tayemniche j nedostupne lyudyam Mifologichni istoriyi vikoristovuyut simvolizm shob zrobiti podiyi v cij carini zrozumilimi Ne kozhna detal mifichnoyi istoriyi maye simvolichne znachennya Deyaki obrazi ta vipadki navit u religijnih tekstah oznachayut prosto vizualni chi dramatichni prikrasi shirshih bilsh znachushih mifiv U yegipetskih mifologichnih dzherelah ye kilka povnih istorij Ci dzherela chasto mistyat lishe natyaki na podiyi yakih voni stosuyutsya a teksti sho mistyat spravzhni rozpovidi rozpovidayut lishe chastini bilshoyi istoriyi Takim chinom dlya bud yakogo danogo mifu yegiptyani mogli mati lishe zagalni konturi istoriyi z yakoyi buli vzyati fragmenti sho opisuyut okremi podiyi Krim togo bogi ne ye chitko viznachenimi personazhami a motivaciya yihnih inkoli neposlidovnih dij dayetsya ridko Takim chinom yegipetski mifi ne ye povnistyu rozroblenimi kazkami Yih vazhlivist polyagala v yih glibinnomu znachenni a ne v yihnih harakteristikah yak istorij Zamist togo shob ob yednuvatisya v dovgi fiksovani narativi voni zalishalisya duzhe gnuchkimi ta nedogmatichnimi Yegipetski mifi buli nastilki gnuchkimi sho mogli zdavalosya b superechiti odin odnomu Bagato opisiv stvorennya svitu ta ruhu soncya traplyayutsya v yegipetskih tekstah deyaki duzhe vidriznyayutsya odin vid odnogo Vidnosini mizh bogami buli minlivimi tak sho napriklad boginyu Hathor mozhna bulo nazvati matir yu druzhinoyu abo dochkoyu boga soncya Ra Okremi bozhestva mogli buti navit ob yednani abo pov yazani yak odna istota Takim chinom bog tvorec Atum buv ob yednanij z Ra shob utvoriti Ra Atum Odniyeyu z zagalnoprijnyatih prichin neuzgodzhenosti mifiv ye te sho religijni ideyi vidriznyalisya z chasom i v riznih regionah Miscevi kulti riznih bozhestv rozvinuli teologiyu zoseredzhenu na vlasnih bogah pokrovitelyah U miru zmini vplivu riznih kultiv deyaki mifologichni sistemi dosyagli nacionalnogo dominuvannya U Starodavnomu carstvi bl 2686 2181 rr do n e najvazhlivishoyu z cih sistem buli kulti Ra j Atuma z centrom u Geliopoli Voni utvorili mifichnu rodinu Ennead yaka yak kazhut stvorila svit Vin vklyuchav najvazhlivishi bozhestva togo chasu ale pershist viddavav Atumu ta Ra Yegiptyani takozh naklali na stari religijni ideyi novi Napriklad bog Ptah centrom kultu yakogo buv Memfis takozh vvazhavsya tvorcem svitu Mif pro stvorennya Ptaha vklyuchaye starishi mifi kazhuchi sho same Ennead vikonuye tvorchi nakazi Ptaha Takim chinom mif robit Ptah starshim i bilshim za Enneadu Bagato vchenih rozglyadayut cej mif yak politichnu sprobu stverditi perevagu boga Memfisa nad bogami Geliopolya Poyednuyuchi koncepciyi takim chinom yegiptyani stvorili nadzvichajno skladnij nabir bozhestv i mifiv Yegiptologi na pochatku dvadcyatogo stolittya vvazhali sho politichno motivovani zmini podibni do cih buli golovnoyu prichinoyu superechlivih obraziv u yegipetskomu mifi Odnak u 1940 h rokah usvidomlyuyuchi simvolichnu prirodu yegipetskoyi mifologiyi stverdzhuvav sho ochevidno superechlivi ideyi ye chastinoyu mnozhinnosti pidhodiv yaki yegiptyani vikoristovuvali dlya rozuminnya bozhestvennogo carstva Argumenti Frankforta ye osnovoyu bilshoyi chastini piznishogo analizu yegipetskih viruvan Politichni zmini vplinuli na viruvannya yegiptyan ale ideyi yaki vinikli vnaslidok cih zmin takozh mayut glibshe znachennya Kilka versij odnogo mifu virazhayut rizni aspekti togo samogo yavisha rizni bogi yaki povodyatsya podibnim chinom vidobrazhayut tisnij zv yazok mizh prirodnimi silami Riznomanitni simvoli yegipetskoyi mifologiyi vislovlyuyut nadto skladni ideyi shob yih mozhna bulo rozglyadati cherez odnu linzu Religiya Starodavnogo Yegiptu Istoriya Starodavnogo Yegiptu Zhrectvo Starodavnogo Yegiptu Chisla v Yegipetskij mifologiyiKosmologiyaMaat Maat Yegipetske slovo napisane yak m3ˁt yake chasto perekladayetsya yak maat or ma at stosuyetsya fundamentalnogo poryadku vsesvitu v yegipetskih viruvannyah Vstanovlenij pri stvorenni svitu maat vidriznyaye svit vid haosu yakij jomu pereduvav i otochuvav jogo Maat ohoplyuye yak nalezhnu povedinku lyudej tak i normalne funkcionuvannya sil prirodi yaki roblyat zhittya ta shastya mozhlivimi Oskilki diyi bogiv keruyut prirodnimi silami a mifi virazhayut ci diyi yegipetska mifologiya predstavlyaye pravilne funkcionuvannya svitu ta pidtrimannya samogo zhittya Dlya yegiptyan najvazhlivishoyu lyudinoyu yaka pidtrimuye maat buv faraon U mifah faraon ye sinom riznih bozhestv Takim chinom vin ye yihnim priznachenim predstavnikom zobov yazanim pidtrimuvati poryadok u lyudskomu suspilstvi tak samo yak voni ce roblyat u prirodi ta prodovzhuvati rituali yaki pidtrimuyut yih ta yihnyu diyalnist Golovni mifiPravlinnya boga soncya U period mifichnogo minulogo pislya stvorennya Ra zhive na zemli yak car bogiv i lyudej Cej period ye najblizhchim do zolotogo viku v yegipetskij tradiciyi periodu stabilnosti yakij yegiptyani postijno pragnuli dosyagti ta nasliduvati Prote rozpovidi pro pravlinnya Ra zoseredzhuyutsya na konfliktah mizh nim i silami yaki porushuyut jogo pravlinnya vidobrazhayuchi rol korolya v yegipetskij ideologiyi yak boga yakij primusovo dotrimuyetsya maat V epizodi vidomomu v riznih versiyah z hramovih tekstiv deyaki bogi kidayut viklik vladi Ra i vin znishuye yih za dopomogoyu ta poradoyu inshih bogiv takih yak Tot i Gor Starshij Odnogo razu vin stikayetsya iz protirichchyam navit iz samim soboyu z Okom Ra yake mozhe diyati nezalezhno vid nogo v obrazi bogini Boginya Oko zlitsya na Ra i vtikaye vid nogo blukayuchi dikimi ta nebezpechnimi zemlyami za mezhami Yegiptu Oslablenij yiyi vidsutnistyu Ra posilaye odnogo z inshih bogiv Shu Tota abo Anhura za riznimi dzherelami povernuti yiyi siloyu chi perekonannyam Oskilki Oko Ra asociyuyetsya iz zirkoyu Sotis geliaktichnij shid yakoyi oznachav pochatok rozlivu Nilu povernennya bogini Oka do Yegiptu zbigayetsya z zhittyedajnoyu povinnyu Pislya povernennya boginya staye druzhinoyu Ra abo boga yakij yiyi povernuv Yiyi umirotvorennya vidnovlyuye poryadok i zhittya Koli Ra staye starshim i slabshim lyudstvo tezh obertayetsya proti nogo V epizodi yakij chasto nazivayut Znishennya lyudstva opisanomu v Knizi Nebesnoyi Korovi Ra viyavlyaye sho lyudstvo planuye povstannya proti nogo i posilaye svoye Oko shob pokarati yih Vona vbivaye bagatoh lyudej ale Ra ochevidno virishuye sho ne hoche shob vona znishila vse lyudstvo Vin pofarbuvav pivo v chervonij kolir shob vono nagaduvalo krov i rozliv jogo po polyu Boginya Oko vipivaye pivo p yaniye ta pripinyaye lyutuvati Piznishe Ra vidstupaye v nebo vtomivshis vid pravlinnya na zemli i pochinaye svoyu shodennu podorozh nebesami ta Duatom Lyudi sho vizhili nalyakani i voni napadayut na lyudej yaki zmovilisya proti Ra Cya podiya ye dzherelom vijni smerti ta postijnoyi borotbi lyudej za zahist maat vid rujnivnih dij inshih lyudej U Knizi pro nebesnu korovu rezultati znishennya lyudstva zdayetsya znamenuyut kinec pryamogo pravlinnya bogiv i linijnogo chasu mifu Pochatok podorozhi Ra ce pochatok ciklichnogo chasu sogodennya Prote v inshih dzherelah mifichnij chas prodovzhuyetsya pislya ciyeyi zmini Yegipetski zviti mistyat poslidovnist bozhestvennih praviteliv yaki zajmayut misce boga soncya yak carya na zemli kozhen z yakih praviv bagato tisyach rokiv Hocha rozpovidi pro te yaki bogi pravili ta v yakomu poryadku riznyatsya uspadkuvannya vid Ra Atuma do jogo nashadkiv Shu ta Geba koli carstvo perehodit do cholovikiv u kozhnomu pokolinni Enneadi ye zagalnim Obidva voni stikayutsya z povstannyami analogichnimi tim sho vidbuvalisya pid chas pravlinnya boga soncya ale najbilshe uvagi v yegipetskih dzherelah pridilyayetsya povstannyu za pravlinnya spadkoyemcya Geba Osirisa PrimitkiAnthes in Kramer 1961 pp 29 30 David 2002 pp 1 2 O Connor David Egypt s View of Others in Tait 2003 pp 155 178 179 Tobin 1989 pp 10 11 Keep Ann E 1992 Egyptian religion Ithaca N Y Cornell University Press ISBN 0 8014 8029 9 OCLC 26552019 Baines John D 1991 Egyptian Myth and Discourse Myth Gods and the Early Written and Iconographic Record undefined angl Procitovano 19 listopada 2022 Shafer Byron E Baines John Lesko Leonard H Silverman David P Fordham University 1991 Religion in ancient Egypt gods myths and personal practice Ithaca ISBN 0 8014 2550 6 OCLC 21972112 Pinch Geraldine 2004 Egyptian mythology a guide to the gods goddesses and traditions of ancient Egypt Oxford Oxford University Press ISBN 0 19 517024 5 OCLC 52937806 Lorton David 2001 The search for God in ancient Egypt vid 1st English language ed with revisions and additions Ithaca Cornell University Press ISBN 0 8014 3786 5 OCLC 45420239 Redford Donald B 2001 The Oxford encyclopedia of ancient Egypt Oxford Oxford University Press ISBN 0 19 510234 7 OCLC 42726208 Saggs F W F 1962 02 Samuel Noah Kramer ed Mythologies of the ancient world 480 pp New York Anchor Books Double day amp Co Inc 1961 1 45 Bulletin of the School of Oriental and African Studies T 25 1 s 195 196 doi 10 1017 s0041977x00056585 ISSN 0041 977X Procitovano 19 listopada 2022 Johnston Sarah Iles 2004 Religions of the ancient world a guide Cambridge Massachusetts ISBN 0 674 01517 7 OCLC 55955653 Favard Meeks Christine 1996 Daily life of the Egyptian gods Ithaca Cornell University Press ISBN 0 8014 3115 8 OCLC 34576651 Johnston Sarah Iles 2004 Religions of the ancient world a guide Cambridge Massachusetts ISBN 0 674 01517 7 OCLC 55955653 Saggs F W F 1962 02 Samuel Noah Kramer ed Mythologies of the ancient world 480 pp New York Anchor Books Double day amp Co Inc 1961 1 45 Bulletin of the School of Oriental and African Studies T 25 1 s 195 196 doi 10 1017 s0041977x00056585 ISSN 0041 977X Procitovano 21 listopada 2022 Tobin Vincent Arieh 1989 Theological principles of Egyptian religion New York P Lang ISBN 0 8204 1082 9 OCLC 19267134 Baines John 1991 04 Egyptian Myth and Discourse Myth Gods and the Early Written and Iconographic Record Journal of Near Eastern Studies angl T 50 2 s 81 105 doi 10 1086 373483 ISSN 0022 2968 Procitovano 21 listopada 2022 Baines John 1991 04 Egyptian Myth and Discourse Myth Gods and the Early Written and Iconographic Record Journal of Near Eastern Studies T 50 2 s 81 105 doi 10 1086 373483 ISSN 0022 2968 Procitovano 21 listopada 2022 Tobin Vincent Arieh 1989 Theological principles of Egyptian religion New York P Lang ISBN 0 8204 1082 9 OCLC 19267134 Hornung Erik 1992 Idea into image essays on ancient Egyptian thought New York Timken ISBN 0 943221 11 0 OCLC 25049119 Allen James P 1988 Genesis in Egypt the philosophy of ancient Egyptian creation accounts New Haven Conn Yale Egyptological Seminar Dept of Near Eastern Languages and Civilizations Graduate School Yale University ISBN 0 912532 14 9 OCLC 20633353 Traunecker Claude 2001 The gods of Egypt vid 1st English language ed enhanced and expanded Ithaca N Y Cornell University Press ISBN 0 8014 3834 9 OCLC 46564790 David A Rosalie 2002 Religion and magic in ancient Egypt London Penguin Books ISBN 0 14 026252 0 OCLC 49872395 Anthes Rudolf 1961 Mythology in Ancient Egypt In Kramer Samuel Noah ed Mythologies of the Ancient World Anchor Books pp 16 92 Anthes Rudolf 1961 Mythology in Ancient Egypt In Kramer Samuel Noah ed Mythologies of the Ancient World Anchor Books pp 16 92 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Perevirte shemu url dovidka Propushenij abo porozhnij title dovidka Schenkel Wolfgang Loprieno Antonio 1996 Ancient Egyptian literature history and forms Leiden ISBN 90 04 09925 5 OCLC 35249464 Tait W J University College London Institute of Archaeology 2003 Never had the like occurred Egypt s view of its past London UCL Press Institute of Archaeology ISBN 1 84472 007 1 OCLC 52231786 LiteraturaRak I V Egipetskaya mifologiya 3000 prim nedostupne posilannya z kvitnya 2019 Shvec N N Slovar egipetskoj mifologii ISBN 978 5 95244 3466 0 Mify narodov mira Enciklopediya v 2 h t ISBN 5 85270 016 9 t 1 5 85270 069 H 5 86018 014 4 t 1 5 85270 072 H t 2 5 86018 015 2 t 2 Slovar Egipetskoj Mifologii ISBN 978 5 9524 3466 0