Іра́нські наро́ди, Іра́нці (перс. ایرانیها — irånihå, тадж. ероніҳо, пашто ایرانیان irāniyān, курд. ایرانی/Îranî, осет. ирайнæгтæ) — група народів спільного походження, що розмовляють іранськими мовами арійської гілки індоєвропейської сім'ї мов. Нині населять Іран, Афганістан, Таджикистан, Пакистан, Туреччину, Ірак, а також Сирію, Оман, Узбекистан, КНР, Азербайджан, Вірменію, Грузію та РФ.
Іранці | |
---|---|
Кількість | приблизно 150 млн осіб |
Ареал | Середній Схід, Середня Азія, Пакистан, Закавказзя і Північний Кавказ |
Близькі до: | Індоарійці, , , Індоєвропейці |
Мова | Іранські мови |
Релігія | Переважно іслам, також зороастризм, християнство, бахаїзм, єзидизм, юдаїзм |
Походження назви
Етнонім «іранці» походить від історичної назви «Іран» (перс. ايران [ʔiɾɒn]), що в свою чергу походить від давньоіранського a(i)ryāna — арійська (земля), (земля) аріїв. Порівн. авест. Airyana — «арійський», airyō.šayana — «обитель аріїв», iryå daiŋhāwō — «країни аріїв», парф. і согд. aryān — «Іран», алан. * alān «алан».
Етногенез
Походження іраномовних народів пов'язано з розпадом індоіранців, що відбувався приблизно на початку II тис. до н. е. на колишній території стародавньої доіндоіранської (Середня Азія і Афганістан). У результаті з'явилися спочатку компактні спільності індоаріїв, мітаннійців і власне іранців, які опинилися розділеними географічними і лінгвістичними бар'єрами. З кінця II по кінець I тис. до н. е. відбувається широка експансія іраномовних племен з Середньоазійського регіону, в результаті якої іранці розселилися на значних територіях Євразії від заходу Китаю до Месопотамії і від Гіндукушу до Північного Причорномор'я.
Неоднозначність терміну «іранці»
У сучасному вживанні словом «іранці» частіше позначають жителів сучасного Ірану, особливо персомовного, що передусім пов'язано з офіційним перейменуванням в 1935 році цієї країни з «Персії» в «Іран». Тим часом сам термін «Іран» спочатку вживався для набагато ширшого регіону, що включає також Афганістан і південь Середньої Азії (Великий Хорасан). Для розрізнення понять « сучасна держава Іран» та «історичний Іран» для останнього вживають вираз «Великий Іран» (англ. Greater Iran).
Крім того, сам термін «Іран» пов'язаний насамперед з перською мовою і перською епічною традицією (див. Шахнаме). В інших іраномовних народів складалися свої позначення на базі загального древнього етноніма, наприклад, у предків осетинів: alan <* aryāna.
Іранські мови
Іранські мови — група всередині арійської гілки індоєвропейських мов, найбільш близькі до них мови індоарійскі і дардські, що походять з ними з однієї індоіранської спільноти, яка розпалася приблизно на поч. II тис. до н. е.
В результаті міграцій на значні відстані і посилення ізоляції іранська єдність розпадається на поч. I тис. до н. е., тому іранська мовна група сильно диференційована, і мови крайніх її гілок абсолютно не взаємозрозумілі.
Для новоіранської спільноти характерно багатовікове панування перської розмовної і літературної мови (та її близькоспоріднених гілок у вигляді мови дарі і таджицької) і придушення ними решти іранських мов, наслідки чого спостерігаються і донині.
Давні іранці
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6TDFOamVYUm9hV0Z1WDFkaGNuSnBiM0p6TG1wd1p5OHpNREJ3ZUMxVFkzbDBhR2xoYmw5WFlYSnlhVzl5Y3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
До кінця I тис. до н. е. іранські народи розселилися на величезних територіях, що включали Іранське плато, Середню Азію, Гіндукуш аж до Інда, Сіньцзян, Казахстан, степи на північ від Кавказу і Чорного моря.
Слідом за іранськими мовами древні іранські народи іноді прийнято ділити на західних і східних, хоча для самих древніх іранців таке ділення навряд чи було актуальним, оскільки в I тис. усі іранські мови були ще дуже близькі одна до одної. Набагато актуальніше було розходження за господарським типом: одні іранські народи були осілими землеробами або гірськими напівосілими пастухами, інші освоїли кочовий спосіб життя.
Сучасні іранські народи
Історія формування
У порівнянні з древньою епохою етнічна карта сучасних іранських народів зазнала істотної зміни. Основними віхами тут стали:
- Дезінтеграція починаючи з III ст. н. е. світу іраномовних кочівників в євразійських степах і поступова асиміляція його з боку тюркських кочівників і слов'ян. На Північному Кавказі і в Волго-Донських степах довго зберігався напівкочовий аланський етнос, який остаточно втратив гегемонію в XIII—XIV ст. після навал монголів і Тамерлана. Його залишком, який не зазнав мовної асиміляції, є нинішні осетини.
- Експансія спочатку середньоперської, а потім і її нащадка новоперської мови на весь простір Великого Ірану і асиміляція ним багатьох місцевих іранських діалектів. В результаті формується велика персо-таджицька спільнота від Хамадана до Фергани, що розмовляє на близькоспоріднених діалектах. Дещо відособленою виявилася тільки спільнота татів в північному Азербайджані.
- Експансія курдів з районів центрального Загроса у верхню Месопотамію і Вірменське нагір'я.
- Експансія дейлемітів з прикаспійського регіону, в результаті чого на захід поширюються племена зазакі і гурані, інтегровані згодом в курдську спільноту.
- Витіснення мови в Азербайджані огузькими діалектами тюркської сім'ї. Залишками його є говірки таті і талиська мова.
- Міграція напівкочівників Горгана й формування белуджів в сучасному Белуджистані.
- Експансія пуштунів в Афганістані на захід і північ.
- Обширне, але далеке від завершення витіснення тюркськими говірками таджицької мови в Середній Азії і північному Афганістані та формування узбецької нації з сильними осілими іранськими традиціями.
Список сучасних іранських народів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF5TDBSaGNtbDFjMmhVWVd4aGFTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RSR0Z5YVhWemFGUmhiR0ZwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTDA5c1pGOWlaV0Z5WkdWa1gyMWhibDltY205dFgxUmhhbWxyYVhOMFlXNHVhbkJuTHpFNE1IQjRMVTlzWkY5aVpXRnlaR1ZrWDIxaGJsOW1jbTl0WDFSaGFtbHJhWE4wWVc0dWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDBGbVoyaGhibDluYjNabGNtNXZjbk5mYVc1Zk1qQXdPUzVxY0djdk1qVXdjSGd0UVdabmFHRnVYMmR2ZG1WeWJtOXljMTlwYmw4eU1EQTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTDBaaGNtMWxjbDlwYmw5UVlXdHBjM1JoYmk1cWNHY3ZNVGd3Y0hndFJtRnliV1Z5WDJsdVgxQmhhMmx6ZEdGdUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- Перси і Таджики (перс., дарі فارسان, پارسان, ایرانیها , تاجیکها fårsån, pårsån, irånihå (īrånīhå), tåjikhå (tåjīkhå), тадж. форсон, порсон, ероніҳо, тоҷікҳо). Проблема співвідношення персів і таджиків, діалекти яких представляють континуум, далека від ясності, що особливо видно на прикладі Афганістану, в західних областях якого персомовне населення (парсівани, фарсівани) близьке за мовою, релігією та традиціями до персів іранських областей Хорасан і Сістан, а в східних областях персомовне населення називається «таджиками» і тяжіє до таджиків Таджикистану. При цьому однією з державних мов країни визнається мову дарі, спільна для всіх персо-таджиків Афганістану, але заснована на персо-таджицькому діалекті Кабула. Самі персо-таджики Афганістану зазвичай розрізняють себе за релігією (шиїзм / суннізм) і протиставляють себе кочівникам і напівкочівникам як дехкани (دهقان / دهغان), тобто осілі землероби.
- Пуштуни (пушту پښتون зах. Paṣ̌tún, сх. Paxtún множ. پښتانه зах. Paṣ̌tānə, сх. Paxtānə), вони ж афганці, східноіранський народ, з традиційним кочовим і напівкочовим побутом і розгалуженим племінним поділом, проживає в Афганістані і Пакистані.
- Курди (курд. Kurd / کورد, курд. Kurmancî / کورمانجی) [kurmanjī] — західноіранський народ, основна територія якого (Курдистан) була поділена між Туреччиною, Іраком, Іраном і Сирією. Мають племінний (родовий) поділ і розмовляють на численних діалектах, згрупованих в два великих наріччя: курманджі (північнокурдське) і сорані (південнокурдське). Останнє більш подріблене, часто з нього виділяють також , келхурі, фейлі та інші. За етнічними традиціями до курдів примикають також носії різко відмінних мов зазакі (народність Заза) і горані.
- Белуджі (белудж. بلوچ balōč) — кочовий і напівкочовий етнос з племінним поділом. Основною територією якої є пакистанська провінція Белуджистан і іранський остан Систан і Белуджистан.
- Мазендеранці і гілянці ( مزرونی, تاپوری mazruni, topuri, гіл. گیلک giläk) — досить численні народності південного Прикаспію, мови яких не володіють в Ірані ніяким статусом і зазвичай розглядаються як діалекти перської мови, хоча генетично досить далекі від неї.
- Лури і бахтіари (لر, بختیاری lor, baxtiyårī) — традиційно кочові і напівкочові племена Західного Ірану, що проживають в горах Загроса . Розмовляють на діалектах, родинних перській мові.
- Памірські народи — сукупність різнорідних високогірних етносів, які розмовляють на різних східноіранських мовах (шугнанці, рушанці, бартангці, , хуфці, сарикольці, язгулямці, , санглічці, ваханці, мунджанці, ) Проживають в гірських областях Таджикистану і Афганістану, а також Пакистану і Сіньцзян-Уйгурського автономного району Китаю. Також до них примикають ( Яғнобӣ), наріччя яких являє собою останній релікт согдійської мови.
- Хазарейці (хазар. azōra) — нащадки монгольських воїнів, які осіли у високогірних областях Афганістану, що змішалися з місцевим населенням і засвоїли місцевий персо-таджицький діалект.
- Чараймаки (перс.-монг. «Чотири племені») — сукупність кочових і напівкочових племен на заході Афганістану й сході Хорасану, розмовляють на хорасанському персо-таджицькому діалекті. Більшість племен виявляє тюркський субстрат або адстрат.
- Тати (тат. Tat, parsi) — народ Закавказзя перського походження, мову яких в силу ізоляції і архаїчності виходить за межі власне персо-таджицької діалектної спільноти.
- Талиші (Талиш. Толиш) — народ іранського походження, що сформувався на значному кавказькому субстраті з ареалом проживання, поділеним Азербайджаном та Іраном.
- Осетини і Яси (осет. Ірон, дігорон) — кавказький народ іранського походження. В силу довгої ізоляції значно відрізняються від всіх інших іранців.
Існують також інші локальні групи іранців — носії окремих «малих» мов, які зазвичай етнічно не відокремлюють себе від навколишнього їх іранського народу (персів, пуштунів, курдів) і часто двомовні.
- Носії говірок таті, поширених острівцями серед іранських азербайджанців («азербайджанські перси»).
- Носії різнорідних (див. Семнан)
- Носії центральноіранських діалектів (раджі)
- Конфесійна спільність зороастрійців Йезда і Кермана, носії північно-західної іранської мови .
- Носії діалектів Фарса і .
- — народність на південному сході Ірану в провінції Хормозган на узбережжі Оманської затоки (південно-західні іранські діалекти)
- Кумзарі — народність в ОАЕ, Омані та островах Ормузької протоки (південно-західні діалекти)
- і горані, носії мов прикаспійського походження, інтегровані в курдську спільноту.
- Ормурі і парачі — носії ізольованих північно-західних діалектів, поширених острівцями в Афганістані серед пуштунського і таджицького населення.
- Ванеці — група пуштунів з мовою ванеці, сильно відрізняється від інших діалектів пушту.
Крім того, в арабських країнах Перської затоки проживають персомовні групи іранського походження: аджам (Бахрейн) і хувала (ОАЕ, Кувейт, Катар, Саудівська Аравія, Бахрейн)
Юдеї, що проживають в іраномовних регіонах, є носіями різноманітних .
Примітки
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Перські прислів'я |
- .com/trogholm/wonder/indoeuropean/indoeuropean3.html «The Paleolithic Indo-Europeans»[недоступне посилання з червня 2019] — Panshin.com. Retrieved 4 June 2006.
- . Архів оригіналу за 1 жовтня 2005. Процитовано 18 серпня 2012.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ira nski naro di Ira nci pers ایرانی ها iraniha tadzh eroniҳo pashto ایرانیان iraniyan kurd ایرانی Irani oset irajnaegtae grupa narodiv spilnogo pohodzhennya sho rozmovlyayut iranskimi movami arijskoyi gilki indoyevropejskoyi sim yi mov Nini naselyat Iran Afganistan Tadzhikistan Pakistan Turechchinu Irak a takozh Siriyu Oman Uzbekistan KNR Azerbajdzhan Virmeniyu Gruziyu ta RF IranciKilkist priblizno 150 mln osibAreal Serednij Shid Serednya Aziya Pakistan Zakavkazzya i Pivnichnij KavkazBlizki do Indoarijci IndoyevropejciMova Iranski moviReligiya Perevazhno islam takozh zoroastrizm hristiyanstvo bahayizm yezidizm yudayizmPohodzhennya nazviEtnonim iranci pohodit vid istorichnoyi nazvi Iran pers ايران ʔiɾɒn sho v svoyu chergu pohodit vid davnoiranskogo a i ryana arijska zemlya zemlya ariyiv Porivn avest Airyana arijskij airyō sayana obitel ariyiv irya daiŋhawō krayini ariyiv parf i sogd aryan Iran alan alan alan EtnogenezPohodzhennya iranomovnih narodiv pov yazano z rozpadom indoiranciv sho vidbuvavsya priblizno na pochatku II tis do n e na kolishnij teritoriyi starodavnoyi doindoiranskoyi Serednya Aziya i Afganistan U rezultati z yavilisya spochatku kompaktni spilnosti indoariyiv mitannijciv i vlasne iranciv yaki opinilisya rozdilenimi geografichnimi i lingvistichnimi bar yerami Z kincya II po kinec I tis do n e vidbuvayetsya shiroka ekspansiya iranomovnih plemen z Serednoazijskogo regionu v rezultati yakoyi iranci rozselilisya na znachnih teritoriyah Yevraziyi vid zahodu Kitayu do Mesopotamiyi i vid Gindukushu do Pivnichnogo Prichornomor ya Neodnoznachnist terminu iranci U suchasnomu vzhivanni slovom iranci chastishe poznachayut zhiteliv suchasnogo Iranu osoblivo persomovnogo sho peredusim pov yazano z oficijnim perejmenuvannyam v 1935 roci ciyeyi krayini z Persiyi v Iran Tim chasom sam termin Iran spochatku vzhivavsya dlya nabagato shirshogo regionu sho vklyuchaye takozh Afganistan i pivden Serednoyi Aziyi Velikij Horasan Dlya rozriznennya ponyat suchasna derzhava Iran ta istorichnij Iran dlya ostannogo vzhivayut viraz Velikij Iran angl Greater Iran Krim togo sam termin Iran pov yazanij nasampered z perskoyu movoyu i perskoyu epichnoyu tradiciyeyu div Shahname V inshih iranomovnih narodiv skladalisya svoyi poznachennya na bazi zagalnogo drevnogo etnonima napriklad u predkiv osetiniv alan lt aryana Iranski moviDokladnishe Iranski movi Iranski movi grupa vseredini arijskoyi gilki indoyevropejskih mov najbilsh blizki do nih movi indoarijski i dardski sho pohodyat z nimi z odniyeyi indoiranskoyi spilnoti yaka rozpalasya priblizno na poch II tis do n e V rezultati migracij na znachni vidstani i posilennya izolyaciyi iranska yednist rozpadayetsya na poch I tis do n e tomu iranska movna grupa silno diferencijovana i movi krajnih yiyi gilok absolyutno ne vzayemozrozumili Dlya novoiranskoyi spilnoti harakterno bagatovikove panuvannya perskoyi rozmovnoyi i literaturnoyi movi ta yiyi blizkosporidnenih gilok u viglyadi movi dari i tadzhickoyi i pridushennya nimi reshti iranskih mov naslidki chogo sposterigayutsya i donini Davni iranciSkifi Promalovuvannya posudini z Kul Obi Do kincya I tis do n e iranski narodi rozselilisya na velicheznih teritoriyah sho vklyuchali Iranske plato Serednyu Aziyu Gindukush azh do Inda Sinczyan Kazahstan stepi na pivnich vid Kavkazu i Chornogo morya Slidom za iranskimi movami drevni iranski narodi inodi prijnyato diliti na zahidnih i shidnih hocha dlya samih drevnih iranciv take dilennya navryad chi bulo aktualnim oskilki v I tis usi iranski movi buli she duzhe blizki odna do odnoyi Nabagato aktualnishe bulo rozhodzhennya za gospodarskim tipom odni iranski narodi buli osilimi zemlerobami abo girskimi napivosilimi pastuhami inshi osvoyili kochovij sposib zhittya Osili ta napivosili narodi Drevni persi Midyani Parfyani Sagartiyi Satagitiyi Areyi Zarangiani Arahoziyi Baktrijci Sogdijci Kochovi narodi saki Saki Hotana sho stali osilim narodom Massageti Dahi Parni Skifi Sarmati Yazigi Roksolani Alani Eftaliti HionitiSuchasni iranski narodiIstoriya formuvannya U porivnyanni z drevnoyu epohoyu etnichna karta suchasnih iranskih narodiv zaznala istotnoyi zmini Osnovnimi vihami tut stali Dezintegraciya pochinayuchi z III st n e svitu iranomovnih kochivnikiv v yevrazijskih stepah i postupova asimilyaciya jogo z boku tyurkskih kochivnikiv i slov yan Na Pivnichnomu Kavkazi i v Volgo Donskih stepah dovgo zberigavsya napivkochovij alanskij etnos yakij ostatochno vtrativ gegemoniyu v XIII XIV st pislya naval mongoliv i Tamerlana Jogo zalishkom yakij ne zaznav movnoyi asimilyaciyi ye ninishni osetini Ekspansiya spochatku serednoperskoyi a potim i yiyi nashadka novoperskoyi movi na ves prostir Velikogo Iranu i asimilyaciya nim bagatoh miscevih iranskih dialektiv V rezultati formuyetsya velika perso tadzhicka spilnota vid Hamadana do Fergani sho rozmovlyaye na blizkosporidnenih dialektah Desho vidosoblenoyu viyavilasya tilki spilnota tativ v pivnichnomu Azerbajdzhani Ekspansiya kurdiv z rajoniv centralnogo Zagrosa u verhnyu Mesopotamiyu i Virmenske nagir ya Ekspansiya dejlemitiv z prikaspijskogo regionu v rezultati chogo na zahid poshiryuyutsya plemena zazaki i gurani integrovani zgodom v kurdsku spilnotu Vitisnennya movi v Azerbajdzhani oguzkimi dialektami tyurkskoyi sim yi Zalishkami jogo ye govirki tati i taliska mova Migraciya napivkochivnikiv Gorgana j formuvannya beludzhiv v suchasnomu Beludzhistani Ekspansiya pushtuniv v Afganistani na zahid i pivnich Obshirne ale daleke vid zavershennya vitisnennya tyurkskimi govirkami tadzhickoyi movi v Serednij Aziyi i pivnichnomu Afganistani ta formuvannya uzbeckoyi naciyi z silnimi osilimi iranskimi tradiciyami Spisok suchasnih iranskih narodiv Dariush Talan iranskij muzikant z taromLitnij tadzhikPushtuni gubernatori afganskih provincijbeludzhskij selyanin v PakistaniPersi i Tadzhiki pers dari فارسان پارسان ایرانیها تاجیکها farsan parsan iraniha iraniha tajikha tajikha tadzh forson porson eroniҳo toҷikҳo Problema spivvidnoshennya persiv i tadzhikiv dialekti yakih predstavlyayut kontinuum daleka vid yasnosti sho osoblivo vidno na prikladi Afganistanu v zahidnih oblastyah yakogo persomovne naselennya parsivani farsivani blizke za movoyu religiyeyu ta tradiciyami do persiv iranskih oblastej Horasan i Sistan a v shidnih oblastyah persomovne naselennya nazivayetsya tadzhikami i tyazhiye do tadzhikiv Tadzhikistanu Pri comu odniyeyu z derzhavnih mov krayini viznayetsya movu dari spilna dlya vsih perso tadzhikiv Afganistanu ale zasnovana na perso tadzhickomu dialekti Kabula Sami perso tadzhiki Afganistanu zazvichaj rozriznyayut sebe za religiyeyu shiyizm sunnizm i protistavlyayut sebe kochivnikam i napivkochivnikam yak dehkani دهقان دهغان tobto osili zemlerobi Pushtuni pushtu پښتون zah Paṣ tun sh Paxtun mnozh پښتانه zah Paṣ tane sh Paxtane voni zh afganci shidnoiranskij narod z tradicijnim kochovim i napivkochovim pobutom i rozgaluzhenim pleminnim podilom prozhivaye v Afganistani i Pakistani Kurdi kurd Kurd کورد kurd Kurmanci کورمانجی kurmanji zahidnoiranskij narod osnovna teritoriya yakogo Kurdistan bula podilena mizh Turechchinoyu Irakom Iranom i Siriyeyu Mayut pleminnij rodovij podil i rozmovlyayut na chislennih dialektah zgrupovanih v dva velikih narichchya kurmandzhi pivnichnokurdske i sorani pivdennokurdske Ostannye bilsh podriblene chasto z nogo vidilyayut takozh kelhuri fejli ta inshi Za etnichnimi tradiciyami do kurdiv primikayut takozh nosiyi rizko vidminnih mov zazaki narodnist Zaza i gorani Beludzhi beludzh بلوچ balōc kochovij i napivkochovij etnos z pleminnim podilom Osnovnoyu teritoriyeyu yakoyi ye pakistanska provinciya Beludzhistan i iranskij ostan Sistan i Beludzhistan Mazenderanci i gilyanci مزرونی تاپوری mazruni topuri gil گیلک gilak dosit chislenni narodnosti pivdennogo Prikaspiyu movi yakih ne volodiyut v Irani niyakim statusom i zazvichaj rozglyadayutsya yak dialekti perskoyi movi hocha genetichno dosit daleki vid neyi Luri i bahtiari لر بختیاری lor baxtiyari tradicijno kochovi i napivkochovi plemena Zahidnogo Iranu sho prozhivayut v gorah Zagrosa Rozmovlyayut na dialektah rodinnih perskij movi Pamirski narodi sukupnist riznoridnih visokogirnih etnosiv yaki rozmovlyayut na riznih shidnoiranskih movah shugnanci rushanci bartangci hufci sarikolci yazgulyamci sanglichci vahanci mundzhanci Prozhivayut v girskih oblastyah Tadzhikistanu i Afganistanu a takozh Pakistanu i Sinczyan Ujgurskogo avtonomnogo rajonu Kitayu Takozh do nih primikayut Yagnobӣ narichchya yakih yavlyaye soboyu ostannij relikt sogdijskoyi movi Hazarejci hazar azōra nashadki mongolskih voyiniv yaki osili u visokogirnih oblastyah Afganistanu sho zmishalisya z miscevim naselennyam i zasvoyili miscevij perso tadzhickij dialekt Charajmaki pers mong Chotiri plemeni sukupnist kochovih i napivkochovih plemen na zahodi Afganistanu j shodi Horasanu rozmovlyayut na horasanskomu perso tadzhickomu dialekti Bilshist plemen viyavlyaye tyurkskij substrat abo adstrat Tati tat Tat parsi narod Zakavkazzya perskogo pohodzhennya movu yakih v silu izolyaciyi i arhayichnosti vihodit za mezhi vlasne perso tadzhickoyi dialektnoyi spilnoti Talishi Talish Tolish narod iranskogo pohodzhennya sho sformuvavsya na znachnomu kavkazkomu substrati z arealom prozhivannya podilenim Azerbajdzhanom ta Iranom Osetini i Yasi oset Iron digoron kavkazkij narod iranskogo pohodzhennya V silu dovgoyi izolyaciyi znachno vidriznyayutsya vid vsih inshih iranciv Isnuyut takozh inshi lokalni grupi iranciv nosiyi okremih malih mov yaki zazvichaj etnichno ne vidokremlyuyut sebe vid navkolishnogo yih iranskogo narodu persiv pushtuniv kurdiv i chasto dvomovni Nosiyi govirok tati poshirenih ostrivcyami sered iranskih azerbajdzhanciv azerbajdzhanski persi Nosiyi riznoridnih div Semnan Nosiyi centralnoiranskih dialektiv radzhi Konfesijna spilnist zoroastrijciv Jezda i Kermana nosiyi pivnichno zahidnoyi iranskoyi movi Nosiyi dialektiv Farsa i narodnist na pivdennomu shodi Iranu v provinciyi Hormozgan na uzberezhzhi Omanskoyi zatoki pivdenno zahidni iranski dialekti Kumzari narodnist v OAE Omani ta ostrovah Ormuzkoyi protoki pivdenno zahidni dialekti i gorani nosiyi mov prikaspijskogo pohodzhennya integrovani v kurdsku spilnotu Ormuri i parachi nosiyi izolovanih pivnichno zahidnih dialektiv poshirenih ostrivcyami v Afganistani sered pushtunskogo i tadzhickogo naselennya Vaneci grupa pushtuniv z movoyu vaneci silno vidriznyayetsya vid inshih dialektiv pushtu Krim togo v arabskih krayinah Perskoyi zatoki prozhivayut persomovni grupi iranskogo pohodzhennya adzham Bahrejn i huvala OAE Kuvejt Katar Saudivska Araviya Bahrejn Yudeyi sho prozhivayut v iranomovnih regionah ye nosiyami riznomanitnih PrimitkiVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Perski prisliv ya com trogholm wonder indoeuropean indoeuropean3 html The Paleolithic Indo Europeans nedostupne posilannya z chervnya 2019 Panshin com Retrieved 4 June 2006 Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2005 Procitovano 18 serpnya 2012