Ома́нська зато́ка (араб. خليج عمان — Khalīj ‘Umān, перс. دریای عمان — Daryâ-ye ‘Omân) — затока, що сполучає Аравійське море, через Ормузьку протоку, з Перською затокою.
![]() | |
| |
Карта | |
25° пн. ш. 58° сх. д. / 25° пн. ш. 58° сх. д.Координати: 25° пн. ш. 58° сх. д. / 25° пн. ш. 58° сх. д. | |
Прибережні країни | ![]() ![]() ![]() ![]() |
---|---|
Ширина | 330 км |
Максимальна глибина | 200 м |
ідентифікатори і посилання | |
P3006/ідентифікатор Marine Regions Geographic | 4267 |
GeoNames | 121868, 145945 |
![]() ![]() Оманська затока Оманська затока (ОАЕ) | |
|
Географія
- Довжина 450 км.
- Ширина — до 330 км.
- Найбільша глибина — 3694 метри.
Північне узбережжя затоки належить Ірану та Пакистану, південне — Оману (на сході) і Об'єднаним Арабським Еміратам (на заході).
Порти
- [en], [en], Оман
- [en], Ель-Фуджайра, Хор-Факкан, ОАЕ
- [en], [en]
Межі
Міжнародна гідрографічна організація визначає межі Оманської затоки таким чином:
- На північному заході: лінія, що з'єднує Rās Limah (25° 57' пн. ш.) на узбережжі Аравії та Rās al Kuh (25° 48' пн. ш.) на узбережжі Ірану.
- На південному сході: північна межа Аравійського моря — лінія, що з'єднує Rās al Hadd, східну точку Аравії (22° 32' пн. ш.) і Дживані (61° 43' пн. ш.) на узбережжі Пакистану.
Клімат
Уся акваторія затоки лежить у тропічному кліматичному поясі. Увесь рік над нею панують тропічні повітряні маси. Це жарка посушлива зона з великими добовими амплітудами температури повітря. Сезонний хід температури повітря чітко відстежується. Переважають пасатні вітри. У теплий сезон утворюються тропічні циклони.
Біологія
Акваторія затоки утворює окремий морський екорегіон Оманської затоки західної індо-тихоокеанської зоогеографічної провінції. У зоогеографічному відношенні донна фауна континентального шельфу й острівних мілин до глибини 200 м належить до тропічної зони.
Примітки
- (PDF). International Hydrographic Organization. 1953. Архів оригіналу (PDF) за 8 жовтня 2011. Процитовано 7 лютого 2010.
- Атлас 7 клас. Географія материків і океанів. / Укладач — К. : ДНВП «Картографія», 2008.
- (рос.) Физико-географический атлас мира. — М. : Академия наук СССР и главное управление геодезии и картографии ГГК СССР, 1964. — 298 с.
- (англ.) Mark D. Spalding et al. Marine Ecoregions of the World: A Bioregionalization of Coastal and Shelf Areas. Vol. 57 No. 7. July/August 2007. pp. 573—583. doi: 10.1641/B570707
- (рос.) Жизнь животных. Том 1. Беспозвоночные. / Под ред. члена-корреспондента АН СССР профессора Л. А. Зенкевича. — М. : Просвещение, 1968. — с. 576.
Посилання
- http://www.mofa.gov.om [ 7 лютого 2006 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття з географії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Oma nska zato ka arab خليج عمان Khalij Uman pers دریای عمان Darya ye Oman zatoka sho spoluchaye Aravijske more cherez Ormuzku protoku z Perskoyu zatokoyu Omanska zatokaKarta25 pn sh 58 sh d 25 pn sh 58 sh d 25 58 Koordinati 25 pn sh 58 sh d 25 pn sh 58 sh d 25 58Priberezhni krayini OAE Oman Pakistan i IranShirina 330 kmMaksimalna glibina 200 midentifikatori i posilannyaP3006 identifikator Marine Regions Geographic 4267GeoNames 121868 145945Omanska zatokaOmanska zatoka OAE Omanska zatoka u VikishovishiGeografiyaDovzhina 450 km Shirina do 330 km Najbilsha glibina 3694 metri Pivnichne uzberezhzhya zatoki nalezhit Iranu ta Pakistanu pivdenne Omanu na shodi i Ob yednanim Arabskim Emiratam na zahodi Porti en en Oman en El Fudzhajra Hor Fakkan OAE en en Mezhi Mizhnarodna gidrografichna organizaciya viznachaye mezhi Omanskoyi zatoki takim chinom Na pivnichnomu zahodi liniya sho z yednuye Ras Limah 25 57 pn sh na uzberezhzhi Araviyi ta Ras al Kuh 25 48 pn sh na uzberezhzhi Iranu Na pivdennomu shodi pivnichna mezha Aravijskogo morya liniya sho z yednuye Ras al Hadd shidnu tochku Araviyi 22 32 pn sh i Dzhivani 61 43 pn sh na uzberezhzhi Pakistanu KlimatUsya akvatoriya zatoki lezhit u tropichnomu klimatichnomu poyasi Uves rik nad neyu panuyut tropichni povitryani masi Ce zharka posushliva zona z velikimi dobovimi amplitudami temperaturi povitrya Sezonnij hid temperaturi povitrya chitko vidstezhuyetsya Perevazhayut pasatni vitri U teplij sezon utvoryuyutsya tropichni cikloni BiologiyaAkvatoriya zatoki utvoryuye okremij morskij ekoregion Omanskoyi zatoki zahidnoyi indo tihookeanskoyi zoogeografichnoyi provinciyi U zoogeografichnomu vidnoshenni donna fauna kontinentalnogo shelfu j ostrivnih milin do glibini 200 m nalezhit do tropichnoyi zoni Primitki PDF International Hydrographic Organization 1953 Arhiv originalu PDF za 8 zhovtnya 2011 Procitovano 7 lyutogo 2010 Atlas 7 klas Geografiya materikiv i okeaniv Ukladach K DNVP Kartografiya 2008 ros Fiziko geograficheskij atlas mira M Akademiya nauk SSSR i glavnoe upravlenie geodezii i kartografii GGK SSSR 1964 298 s angl Mark D Spalding et al Marine Ecoregions of the World A Bioregionalization of Coastal and Shelf Areas Vol 57 No 7 July August 2007 pp 573 583 doi 10 1641 B570707 ros Zhizn zhivotnyh Tom 1 Bespozvonochnye Pod red chlena korrespondenta AN SSSR professora L A Zenkevicha M Prosveshenie 1968 s 576 Posilannyahttp www mofa gov om 7 lyutogo 2006 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya z geografiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi