Координати: 48°30′ пн. ш. 34°54′ сх. д. / 48.5° пн. ш. 34.9° сх. д.
Дніпропетро́вська о́бласть (Дніпропетровщина) — область в Україні. Розташована у центральній, східній та південній частинах країни.
Дніпропетровська область | |
---|---|
![]() | ![]() |
Герб Дніпропетровської області | Прапор Дніпропетровської області |
Основні дані | |
Прізвисько: | Дніпропетровщина, Дніпровщина |
Країна: | |
Утворена: | 27 лютого 1932 року |
Код КАТОТТГ: | UA12000000000090473 |
Населення: | 3 096 485 |
Площа: | 31 914 км² |
Густота населення: | 96,92 осіб/км² |
Телефонні коди: | +380-56 |
Обласний центр: | Дніпро |
Райони: | 7 |
Громади: | |
Міста: обласного значення | 13 7 |
Райони в містах: | 18 |
Смт: | 46 |
Села: | 1372 |
Селища: | 63 |
Селищні ради: | 40 |
Сільські ради: | 288 |
Номери автомобілів: | ![]() |
Інтернет-домени: | dnepropetrovsk.ua; dp.ua |
![]() | |
Обласна влада | |
Рада: | Дніпропетровська обласна рада |
Голова ради: | Лукашук Микола Васильович |
Голова ОДА: | Лисак Сергій Петрович |
Вебсторінка: | Дніпропетровська ОДА Дніпропетровська облрада |
Адреса: | 49004, м. Дніпро, пр-т Олександра Поля, 2 |
Мапа | |
Дніпропетровська область у Вікісховищі |
7 лютого 2019 року Верховна рада почала розгляд змін до Конституції щодо назви області. Більшістю у 240 голосів рекомендовано нову назву Січеславська. Щоб внести зміни до Конституції, необхідно рішення двох сесій Верховної ради.
Область було утворено 27 лютого 1932 року, коли ЦВК СРСР затвердив постанову IV сесії ВУЦВК від 9 лютого 1932 року про створення на території України п'яти областей.
Площа області становить 31,9 тис. км² (з 5,3 % площі території України це друга за територією в Україні область після Одеської). Населення — 3 300 309 осіб (на 1 червня 2013 року — тут живе 7,3 % населення держави, це друга за населенням область після Донецької). Центр області та найбільше місто — Дніпро. Інші великі міста: Кривий Ріг, Кам'янське, Нікополь, Павлоград, Новомосковськ.
Історія
Заселення краю, як свідчать результати археологічних досліджень, розпочалося близько 100 тис. років тому. Уздовж берегів Дніпра і Самари (у межах Верхньодніпровського, Дніпровського, Солонянського, Павлоградського та Петропавлівського районів) існує близько 80 місць, де знайдені кременеві знаряддя праці, поселення епохи палеоліту.
Територія області густо заселяється в епоху бронзи (III — початок I тисячоліття до н. е.). У VIII столітті до н. е. в степові райони Дніпропетровщини зі сходу прийшли скіфські племена. У цей час виникають перші залізодобувні рудні Криворіжжя.
У подальшому придніпровські степи бачили багато войовничих народів, серед яких:
У VI—VIII століттях на берегах Дніпра в межах області виникають перші оселі літописних слов'ян. У період Київської Русі (IX—XII століття н. е.) річкою Дніпро проходив один з головних торговельних маршрутів середньовічної Східної Європи «З варяг у греки», який поєднував Балтійські країни з Кримом та столицею Візантії — Константинополем. Також Дніпром йшли на візантійські прибережні міста і варязькі дружини з київськими князями на чолі. На теперішньому Монастирському острові у межах сучасного міста Дніпра згідно з легендою 880-х років існував візантійський монастир, де зупинялись правителі Русі Ольга та Володимир. Біля Дніпровських порогів печеніги вбили князя Святослава, який повертався з походу на Балкани. Також тут було місце збору загонів руських князів перед походом на схід, де згодом відбулася битва на річці Калка з полководцями Чингісхана в 1223 році.
Монголо-татарська навала 1239–1242 років спустошила і Придніпров'я.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZrTHpFM056VmZXbUZ3YjNKcGVtaDVZUzV3Ym1jdk1qSXdjSGd0TVRjM05WOWFZWEJ2Y21sNmFIbGhMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Нове заселення краю пов'язане з виникненням та розвитком козацтва, що сформувалося в XV–XVI століттях на цих землях, які стали кордоном між посталими Великим князівством Литовським та Кримським ханством. Територія Дніпропетровщини стала ядром земель Війська Запорозького. З восьми Запорозьких Січей п'ять були на території області. Дніпропетровці по праву пишаються тим, що саме тут виникла одна з перших у Європі демократичних республік, якою, по суті, була Запорозька Січ.
У 1775 році згідно з указом Катерини II про ліквідацію Січі землі запорізьких козаків були примусово передані до складу Новоросійської та Азовської губерній Російської імперії, а самі козаки з 1792 року (після чергової російсько-турецької війни) переселені на Кубань, де повинні були знов виконувати роль буфера між внутрішніми областями імперії та войовничими кавказцями.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNOVjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa01sUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9ESWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1V1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNOVjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa01sUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFrUWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9ESWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJtTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFqTWxSREVsT0RNbFJEQWxRakVsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREVsT0VZdWFuQm5Mekl5TUhCNExTVkVNQ1U1UVNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRak1sUkRFbE9ETWxSREFsUWpFbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtRbFJERWxPVFlsUkRFbE9FWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Завдяки політиці різноманітних пільг населення краю почало швидко зростати та в 1793 році вже налічувало 819 тис. осіб. У жовтні 1802 року була створена Катеринославська губернія, до складу якої увійшла і територія сучасної Дніпропетровської області. У другій половині XVIII та XIX столітті поступово зростає промисловість і торгівля. У 1825 році на Катеринославщині було 38 підприємств, у 1832 році — 54, в 1854 році — 120 і в 1860 — 288. Після реформи 1861 року губернія швидко перетворилася на центр промисловості Півдня країни. Кількість населення різко зросла. Якщо в 1884 році в губернії мешкало 1400 тис. осіб, то в 1901 році — 2800 тис. осіб.
Після відкриття Олександром Полем та початком промислового видобутку залізної руди біля Кривого Рогу прискорилось будівництво залізниць, нових підприємств добувної, обробної та металургійної галузей промисловості. На початку XX століття Катеринославська губернія займала перше місце в Україні щодо концентрації промисловості. На 1 січня 1900 року тут діяло 8 металургійних заводів-велетнів, збудованих переважно іноземцями.
У роки громадянської війни територія губернії неодноразово переходила з одних рук до інших, тут діяли:
- більшовицькі загони (промисловий Катеринослав був одним із центрів комуністичного руху на півдні колишньої Російської імперії)
- загони УНР
- війська гетьмана Павла Скоропадського (1918)
- німецькі та австрійські окупаційні війська (1918)
- загони Нестора Махна
- загони армії Денікіна (1919)
Після Громадянської війни почалося відновлення краю. При цьому раніше пропонувалося перейменувати місто Дніпропетровськ у Січеслав на честь Запорозької Січі, у 1919 році цю назву запропонувало Катеринославське українське учительське товариство.
У 1923–1925 роках у зв'язку з адміністративною реформою Катеринославська губернія була поділена на 7 округ, у тому числі Катеринославську, Павлоградську, Криворізьку. У 1926 році Катеринославський округ об'єднано з Павлоградським у Дніпропетровський. 27 лютого 1932 року на базі 5 округів була утворена Дніпропетровська область. Пізніше, в 1938 та 1939 роках, частина її території увійшла до складу новостворених Запорізької, Миколаївської та Кіровоградської областей, після чого область набула сучасних меж.
Хронологія історичних подій
![]() Основні державні та адміністративно-територіальні формування на території Дніпропетровщини |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
![]() |
- 300 000 — 10 000 р. до н. е. — датування стоянок первісних мисливців на території Дніпропетровської області (переважно на берегах Дніпра)
- Х—IX тис. до н. е. — Осокорівська палеолітична культура в Придніпров'ї.
- IX тис. до н. е. — Зимовниківська і Цариксько-Рогалицька мезолітичні культури в Придніпров'ї.
- VIII—VII тис. до н. е. — Курецька, Гребениківська і Донецька мезолітичні культури на території майбутньої Дніпропетровської області.
- VI—IV тис. до н. е. — Сурська протонеолітична культура на території Придніпров'я.
- V тис. до н. е. — на території області співіснують Сурська, Верьовкінська, Азово-Дніпровська і Києво-черкаська неолітичні культури.
- IV—III тис. до н. е. — на території області виявлені пам'ятки Нижньоданилівського типу, ямково-гребінцевої кераміки та Середньостогівської культури (ймовірно, пов'язаної з пра-індоєропейцями), а також наступних за ними Деріївської, Квітянської, Нижньомихайлівської, Репінської, Животилівсько-Волчанської енеолітичних культур.
- III тис. до н. е. — на території області поширюються племена бронзової доби ямної та кемі-обінської культур.
- XX—XVI/XIII ст. до н. е. — на території області розповсюджуються племена катакомбної культурної спільноти, у тому числі Інгульської культури.
- XVII—XV ст. до н. е. — на території області мешкають племена культури багатовалікової (багатопружкової) кераміки.
- XVI—XII ст. до н. е. — на території області поширені представники племен зрубної культури.
- XIV—XII ст. до н. е. — на території області мешкають представники племен сабатинівської культури.
- XIII—X ст. до н. е. — на території Північного Причорномор'я панують представники білозерської та бондарихінської культур.
- IX—VII ст. — датування пам'яток кімерійської й чорноліської (північ області) культур.
- VII—III ст. до н. е. — після вигнання кімерійців Придніпров'я — один з основних центрів скіфської культури.
- III ст. до н. е. — III ст. н. е. — територія області — ареал розселення різноманітних сарматських племен; на крайньому півдні — пізньоскіфські поселення.
- III—IV ст. — правобережжя Дніпра під владою готів (черняхівська культура), на Лівобережжі — сарматські племена аланів.
- IV—V ст. — після розгрому готів у степах панують гуни, їх вторгнення і вигнання готів викликало Велике переселення народів
- V ст. — на території сучасної Полтавщини та прилеглих землях формується і розповсюджується навколо пеньківська культура(V—VII ст.), яку пов'язують з антами.
- VI ст. — вторгнення у Причорноморські степи зі сходу аварів, яких тіснили тюркські загони.
- VII ст. — степове Лівобережжя Дніпра під владою булгар (Велика Булгарія хана Кубрата 632—655 рр.)
- VIII—X ст. — землі Придніпров'я під владою Хозарського каганату.
- Х—XI ст. — землі Придніпров'я під владою печенігів.
- XI—XIII ст. — у степах Придніпров'я панують половці.
- 1242 — після походу татаро-монголів на чолі з Бату-ханом через південну Русь у Східну Європу у степах утворено монгольську державу Золота Орда, поділену на улуси. Межиріччя Дніпра і Дністра потрапило до улуса Куремси (1242—1258 рр.), а лівобережжя Дніпра — до улуса Мауці; територія області отримує назву «Дике Поле».
- XIV ст. — під тиском Великого князівства Литовського кордон з кочовиками відсунувся на південний схід за Дніпро і Самар, але степові південні землі Князівства залишались майже незаселеною окраїної.
- XV ст. — перші татарські набіги на руські землі ВКЛ і Московії; перша згадка про козаків (бій на Поділлі у 1489 р.); перший відомий похід козаків проти татар у 1492 р. з Києва уздовж Дніпра до Газикермена.
- XVI ст. — перші відомості про утворення козацької фортеці — запорозької січі нижче порогів Дніпра, початок заселення території області козаками. 1500 (або 1550) — перші відомості про козацьке містечко у гирлі Самари. 1564 — відомі козацькі курені у Таромському. (1564—1593). Люблінська унія 1569 р., за умовами якої українські землі Великого князівства Литовського, у тому числі запорожжя, після об'єднання з Польщею переходили до польської частини новоствореної Речі Посполитої.
- XVII ст. — Базавлуцька січ (1593—1638), (1639—1652), (1652—1709) на території майбутньої Дніпропетровщини, яка стає ядром запорозьких земель.
- 1600 — відомі богородицькі Хутори (тепер м. Підгороднє).
- 1604 — перша згадка про Царичанку.
- 1635 — будівництво польською владою фортеці Кодак над порогами.
- 1648 — Початок з Микитинської січі антипольського повстання Богдана Хмельницького 1648—1657 рр. Захоплення козаками Кодака. 6 травня 1648 — битва при Жовтих Водах — перша перемога повсталих козацьких загонів.
- 1650 (або 1660) — відомий Нові Кодаки.
- 1667 — Після закінчення повстання і московсько-польської війни 1664—1667 за умовами Андрусівського перемир'я запорожжя залишалось під спільним управлінням Речі Посполитої та Московії.
- 1672 — в Орловському Куті відомий Самарський Пустинно-Миколаївський монастир.
- 1686 — за умовами Вічного миру землі запорожців переходили під владу Московії.
- 1687, 1689 — невдалі 1-й і 2-й Кримські походи московсько-козацьких військ — пролягали у тому числі уздовж Дніпра через територію запорожжя.
- 1688 — будівництво першої на запорозьких землях московської колонії — богородицької Фортеці з посадом на місці старовинного козацького містечка .
- 1709 — після поразки в ході Північної війни 1700—1721 рр. шведських військ Карла XII та козацьких загонів Гетьмана Івана Мазепи від московських військ під Полтавою останні Чортомлицьку січ. Козаки, яким пощастило врятуватися, спорудили у турецьких володіннях у пониззі Дніпра.
- 1711 — Поразка російських військ на чолі з Петром I під час Прутського походу, внаслідок чого землі запорожців опинилися під турецьким протекторатом, а Московія знищила тут свої фортеці — зокрема богородицьку і Кодацьку.
- 1731–1735 — спорудження уздовж Орілі Української укріпленої лінії, під час будівництва якої загинули тисячі місцевих селян.
- 1734 — Лубенський договір про визнання запорожцями московського протекторату. Заснування нової Підпільнянської січі (1734—1775) поблизу сучасного с. Покровське. На місці Кривого Рогу відомий козацький зимівник.
- 1743 — утворення козацької слободи Половиця на місці центру сучасного Дніпра (існувала до 1795 р.)
- 1738 — виникнення запорозької слободи Карнаухівка (тепер у складі сучасного міста Кам'янське).
- 1750 — виникнення села Кам'янського (тепер — місто)
- 1764 — на північних кордонах земель запорозького війська Низового утворено Новоросійську губернію (складалась з військових поселень і полків московської армії, а також ліквідованих Нової Сербії та Слов'яносербії).
- 1770 — відставний запорожець, військовий старшина Матвій Хижняк збудував зимівник, який з 1784 отримав статус повітового міста Павлоград.
- 1775 — після російсько-турецької війни 1768—1774 рр. московські війська захопили та знищили запорозьку січ, частина козаків врятувалася у турецьких володіннях у дельті Дунаю; землі запорожців були включені до складу Новоросійської (на Правобережжі) і Азовської (на Лівобережжі) губерній. Відкрито новий поштовий тракт Кременчук — Очаків, а на ньому, зокрема, поштову станцію Кривий Ріг.
- 1776 — засноване губернське місто Катеринослав (у гирлі Кільчені, на Самарі).
- 1776–1783 — Катеринославщина у складі Новоросійської губернії Російської імперії.
- 30 березня 1783 — з Азовської та Новоросійської губерній утворене Катеринославське намісництво у складі (з 1784) 15-ти повітів.
- 1779 — початок будівництва фортеці та міста Слов'янськ (з 1782 — казенне містечко Нікополь).
- 1783 — губернське місто Катеринослав перенесено з Кільчені на пагорб на правому березі Дніпра біля козацької слободи Половиця; пізніше центр нового міста перемістився на місце цієї слободи.
- 12 грудня 1796 — на основі Катеринославського намісництва утворено Новоросійську губернію.
- 8 жовтня 1802 — Новоросійська губернія розділена на Катеринославську, Миколаївську (пізніше — Херсонську) і Таврійську.
- 1866 — Олександр Поль, проводячи археологічні дослідження балки Дубова, виявив виходи покладів багатої залізної руди.
- 1873 — побудовано залізничну гілку від Лозової до Олександрівська з відгалуженням від Синельникова до Катеринослава (Нижньодніпровська).
- 1881 — заснований перший на Криворіжжі Саксаганський рудник.
- 1884 — відкриття у Катеринославі мосту через Дніпро, залізничного вокзалу, пуск залізниці від Катеринослава до Долинської через Верхівцеве і Кривий Ріг.
- 1887 — став до ладу перший великий завод Катеринославщини — Олександрівський Південно-Російський металургійний завод («Петрівка»).
- 1897 — у Катеринославі відбувся пуск третього в імперії електричного трамвая.
- 7 листопада—28 грудня 1917 — губернія в складі УНР
- 28 грудня 1917—30 січня 1918 — у складі Української Радянської Народної Республіки.
- 30 січня—2 квітня 1918 — губернія у складі .
- 2 квітня 1918 — окупація німецькими військами.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU0TDFCbGRISnZkbk5yYVhsZlIwbGZVMjlqWDB0cFpYWmZNVGt6TjE4d01WOXdNVEJpYVhNdWFuQm5Mekl5TUhCNExWQmxkSEp2ZG5OcmFYbGZSMGxmVTI5algwdHBaWFpmTVRrek4xOHdNVjl3TVRCaWFYTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
- 2—29 квітня 1918 — губернія у складі УНР
- 29 квітня—14 грудня 1918 — губернія у складі Української Держави гетьмана Павла Скоропадського
- 30 грудня 1918 — захоплення Катеринослава загонами Нестора Махна
- 2—26 січня 1919 — Катеринослав під владою Директорії УНР.
- 26 січня 1919 — захоплення Катеринослава радянськими військами під командуванням Павла Дибенка спільно з загонами Махна.
- 10 березня—29 червня 1919 — Катеринославська губернія в складі УРСР.
- 12 травня 1919 — захоплення Катеринослава військами отамана Григор'єва.
- 15 травня 1919 — захоплення Катеринослава військами Червоної армії.
- 29 червня 1919 — захоплення Катеринослава військами генерала Май-Маєвського.
- 16 липня—27 жовтня 1919 — губернія в складі УРСР.
- 27 жовтня 1919 — захоплення Катеринослава військами Махна.
- 30 грудня 1919 — захоплення Катеринослава військами Червоної армії, губернія входить до УРСР.
- 30 грудня 1922 — УРСР входить до СРСР.
- 7 березня 1923 — на території губернії утворено 6 округ: Бердянську, Запорізьку, Катеринославську, Криворізьку, Мелітопольську, Павлоградську.
- 1 серпня 1925 — ліквідовано Катеринославську губернію.
- 20 липня 1926 — Катеринославську і Павлоградську округи об'єднані в Дніпропетровську.
- 2 вересня 1930 — ліквідовано Дніпропетровськ округу.
- 27 лютого 1932 — утворено Дніпропетровську область.
- 1941–1944 — німецька окупація (область входила до складу Райхскомісаріату Україна — Генеральна округа Дніпропетровськ).
- 2016 — обласний центр перейменовано на Дніпро.
- У лютому 2018 року відбулися громадські слухання щодо перейменування Дніпропетровської області на Дніпровську.
- 27 квітня 2018 року група народних депутатів Верховної Ради України подала законопроєкт № 8329 про внесення змін до статті 133 Конституції України щодо перейменування Дніпропетровської області.
Перейменування області
З 1991 року українська інтелігенція наголошувала, що територія нинішньої Дніпропетровської області нерозривно пов'язана з історією українського козацтва та його адміністративно-військових центрів-січей. Зокрема, на землях Дніпропетровщини упродовж XVI—XVIII століть існувало 5 із 8 запорозьких січей — Томаківська, Базавлуцька, Микитинська, Чортомлицька та Покровська, з якими тісно пов'язані процеси заселення степових теренів, формування українського етнічного простору та національно-визвольні змагання українського народу.
Зокрема, у Микитинській січі в січні 1648 року Богдана Хмельницького було обрано гетьманом війська запорозького. 6 березня 1918 року УНР провела адміністративно-територіальну реформу, за якою Катеринослав, Катеринославський повіт, частини Верхньодніпровського, Херсонського, Новомосковського та Олександрійського повітів увійшли до землі «Січ». Сама область давно в різних творчих і наукових середовищах зажила назви Січеславщина.
Вже у січні 2018 році задля сприяння виконання Закону про декомунізацію рух прибічників ініціативи зорганізувався в коаліцію громадських організацій «СічеславськаТАК», що об'єднала понад 50 громадських організацій з усієї області.
Громадськість влаштувала низку наукових круглих столів, дискусій та публічних заходів по містах та селищах краю. Активісти звертались до народних депутатів та керівників області з проханням всебічно підтримати ідею перейменування. Були проведені громадські обговорення по всій області, організовані історичні лекції та створено документальну кінострічку «Мандрівка у край затоплених січей».
Під час публічних обговорень ініціативу перейменування підтримали у багатьох громадах та містах області: у Дніпрі, Кривому Розі, Новомосковську, Верхньодніпровську, Верхівцевому, Павлограді, Підгородному, Марганці, Покрові, Нікополі, Кам'янському, Жовтих Водах, Синельникові, а також Криничанській, Солонянській, Петриківській, Межівській, Широківській, Томаківській, Покровській, Царичанській, Магдалинівській та іншіх територіальних громадах.
Також ідею перейменування області на Січеславську підтримали громадські ради при міській раді Дніпра та обласній державній адміністрації. Ініціатива з перейменування області знайшла підтримку в місцевих і загальнонаціональних наукових та академічних колах, зокрема її підтримав історик Українського інституту національної пам'яті Богдан Короленко, доктор історичних наук Павло Гай-Нижник, директор Українського інституту національної пам'яті Володимир В'ятрович, завідувач відділу Інституту української археографії та джерелознавства ім. Грушевського Віктор Брехуненко, Директор Науково-дослідного інституту українознавства Богдан Галайко, історики Ярослав Грицак, Андрій Гречило й місцеві історики. Окрім того, громадську ініціативу підтримали чимала кількість лідерів суспільної думки: співаки, музиканти, письменники, актори. Зокрема, письменники Сашко Лірник, Василь Шкляр, Юрій Гудименко, брати Капранови,, Антін Мухарський, Дмитро Корчинський, письменники Іван Малкович, Сергій Жадан, Оксана Забужко, актори Наталя Сумська, Ірма Вітовська, В'ячеслав Довженко, гурти Фіолет, ДахаБраха, Воплі Відоплясова, КозакСистем, ТНМК, Мандри, співак і бандурист Тарас Компаніченко, волонтерка Яна Зінкевич, письменник і журналіст Остап Дроздов та інші.
У квітні 2018 року нардеп Андрій Денисенко зареєстрував проєкт Закону про внесення змін до статті 133 Конституції України (щодо перейменування Дніпропетровської області на Січеславську), який успішно пройшов усі профільні комітети при Верховній раді.
Проєкт закону (№ 8329) підтримали своїми підписами 156 народних депутатів різних фракцій та груп і його внесли до порядку денного 20 вересня на голосування.
7 лютого 2019 року 240 нардепів підтримали прейменування Дніпропетровської області на Січеславську. Відповідний законопроєкт (№ 9310-1) направили до Конституційного Суду.
2 квітня 2019 Конституційний Суд України надав Висновок № 2-в/2019 у справі за конституційним зверненням Верховної Ради України про надання висновку щодо відповідності законопроєкту про внесення зміни до статті 133 Конституції України (щодо перейменування Дніпропетровської області) (реєстр. № 9310-1) вимогам статей 157 і 158 Конституції України. Цим Висновком Конституційний Суд України визнав законопроєкт 9310-1 про внесення зміни до статті 133 Конституції України (щодо перейменування Дніпропетровської області) таким, що відповідає вимогам статей 157 і 158 Конституції України.
Проте, вибори президента, а згодом і парламентські вибори поставили на «паузу» процес перейменування Дніпропетровщини. Також на ситуацію вплинула пандемія COVID-19 і російське вторгнення.
Адміністративно-територіальний устрій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDBSdWFYQnliM0JsZEhKdmRuTnJYM0psWjJsdmJuTXVjM1puTHpRd01IQjRMVVJ1YVhCeWIzQmxkSEp2ZG5OclgzSmxaMmx2Ym5NdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Загальна інформація
Адміністративний центр області — місто Дніпро.
У складі області:
- районів — 7;
- районів у містах — 18;
- населених пунктів — 1501, в тому числі:
- міського типу — 66, в тому числі:
- міст — 20, в тому числі:
- міст обласного значення — 13;
- міст районного значення — 7;
- селищ міського типу — 46;
- міст — 20, в тому числі:
- сільського типу — 1435, в тому числі:
- сіл — 1372;
- селищ — 63.
- міського типу — 66, в тому числі:
У системі місцевого самоврядування:
- районних рад — 22;
- районних рад у містах — 18;
- міських рад — 20;
- селищних рад — 40;
- сільських рад — 288.
Райони
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMzTDBSdWFYQnliM0JsZEhKdmRuTnJYM1pwWlhkZk1qQXhOVjkwYjNZdGRHOWlMbXB3Wnk4ME1EQndlQzFFYm1sd2NtOXdaWFJ5YjNaemExOTJhV1YzWHpJd01UVmZkRzkyTFhSdllpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDB0eWVYWjVhVjlTYVdoZlQyeGtYMVJ2ZDI0dWFuQm5MelF3TUhCNExVdHllWFo1YVY5U2FXaGZUMnhrWDFSdmQyNHVhbkJuLmpwZw==.jpg)
№ | Район | Адм. центр | Адм. устрій |
---|---|---|---|
1 | Дніпровський | м. Дніпро | Адм. устрій |
2 | Кам'янський | м. Кам'янське | Адм. устрій |
3 | Криворізький | м. Кривий Ріг | Адм. устрій |
4 | Нікопольський | м. Нікополь | Адм. устрій |
5 | Новомосковський | м. Новомосковськ | Адм. устрій |
6 | Павлоградський | м. Павлоград | Адм. устрій |
7 | Синельниківський | м. Синельникове | Адм. устрій |
Міста обласного значення
Райони у містах
№ | Район | Входження |
---|---|---|
1 | Амур-Нижньодніпровський | м. Дніпро |
2 | Індустріальний | м. Дніпро |
3 | Новокодацький | м. Дніпро |
4 | Самарський | м. Дніпро |
5 | Соборний | м. Дніпро |
6 | Центральний | м. Дніпро |
7 | Чечелівський | м. Дніпро |
8 | Шевченківський | м. Дніпро |
9 | Південний | м. Кам'янське |
10 | Дніпровський | м. Кам'янське |
11 | Заводський | м. Кам'янське |
12 | Металургійний | м. Кривий Ріг |
13 | Довгинцівський | м. Кривий Ріг |
14 | Покровський | м. Кривий Ріг |
15 | Інгулецький | м. Кривий Ріг |
16 | Саксаганський | м. Кривий Ріг |
17 | Тернівський | м. Кривий Ріг |
18 | Центрально-Міський | м. Кривий Ріг |
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV5TDFWcmNtRnBibVZmZEc5d2IxOWxiaTVxY0djdk1qSXdjSGd0Vld0eVlXbHVaVjkwYjNCdlgyVnVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Протяжність області з півночі на південь — 130 км, із заходу на схід — 300 км. Межує на півночі з Полтавською і Харківською, на сході з Донецькою, на півдні із Запорізькою і Херсонською, на заході з Миколаївською і Кіровоградською областями України. Приблизно навпіл область поділяється на північно-східну і південно-західну частини річкою Дніпро.
Історичні області
Дніпропетровську область часто називають Надпоріжжям, або Придніпров'ям. Географічно південна частина області належить до Запорожжя, на відміну від Надпоріжжя. До Надпоріжжя часто відносять лівобережні Присамар'я (Посамар'я) й Приорілля (Поорілля).
Захід області називають Криворіжжям, або Кривбасом, що належить до .
Рельєф
Рельєф області хвилясто-рівнинний (висоти 100—200 м). На північному заході знаходиться Придніпровська височина (висота до 192 м), яка поступово знижується в південно-східному напрямку та обривається до долини Дніпра крутим уступом. На крайньому півдні височина поступово переходить у Причорноморську низовину. Лівобережна частина області зайнята Придніпровською низовиною, на крайньому південному сході області простягається Приазовська височина. Територія області розчленована глибокими долинами річок, балками і ярами.
Клімат
У цілому клімат є помірним, на півдні області переважає степовий клімат (аридний клімат). Пересічна температура січня від −2 до −5 °C, липня від +20 до +24 °C. Опадів 450—550 мм на рік. Термін вегетаційного періоду — 210 днів.
Гідрографія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUzTDBSdWFYQnliM0JsZEhKdmRuTnJYeTFmUVhWblh6SXdNVE5mTFY4d01EVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVVJ1YVhCeWIzQmxkSEp2ZG5Oclh5MWZRWFZuWHpJd01UTmZMVjh3TURVdWFuQm4uanBn.jpg)
В області протікають 217 річок, з них 55 довжиною понад 25 км. Головна водна артерія — річка Дніпро — перетинає область з північного заходу на південний схід. Його притоки — річки Оріль, Самара з Вовчою (ліві), Базавлук, Мокра Сура, Інгулець із Саксаганню. У межах області знаходяться частини Кам'янського, Дніпровського і Каховського водосховищ. Побудовано близько 100 невеликих водосховищ і 3292 ставки. На території області споруджено канал Дніпро — Кривий Ріг.
Докладніше: Річки Дніпропетровської області, Водосховища Дніпропетровської області, Стави Дніпропетровської області
Природно-рекреаційний потенціал
Дніпропетровська область розташована у степовій зоні України; вздовж річок, по балкам зустрічаються ділянки лісів (близько 4 % території області), значна частина яких штучного походження. На території області зустрічається 144 види тварин, занесених до Червоної книги України. До Європейського Червоного списку відносяться 38 регіональних видів. Сучасна мережа природно-заповідного фонду області становить 116 об'єктів загальною площею 26 167 га, що становить 0,8 % від її площі.
Геологія
Значна частина території Дніпропетровської області розташована в межах Українського щита і лише північні райони та крайня східна частина території приурочена до південно-східного борту Дніпровсько-Донецької западини.
В геологічній будові області беруть участь породи архею, протерозою, палеозою, мезозою і кайнозою.
Корисні копалини
Див. також Корисні копалини Дніпропетровської області
Мінерально-сировинна база характеризується широкою різноманітністю видів і значними запасами деяких корисних копалин. В області виявлено близько 300 родовищ та значні запаси паливно-енергетичної сировини — вугілля, нафти, газу і газоконденсату, а також талько-магнезитової, каолінової, уранової, будівельної та ін. Родовища залізної (Кривий Ріг) та марганцевої руди (м. Марганець та м. Покров) — світового значення.
У результаті геологорозвідувальних робіт виявлено золоторудні родовища в Солонянському та Нікопольському районах.
Родовища корисних копалин
Демографія
Загальна кількість наявного населення Дніпропетровської області на 1 січня 2008 року становить 3398,4 тис.осіб, у тому числі міське населення — 2836,2 тис.осіб, сільське населення — 562,2 тис. осіб. Загальна кількість постійного населення становить 3395,1 тис. осіб.
1962 | 1979 | 1989 | 1995 | 1998 | 2001 | 2004 | 2006 | 2008 | 2013 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
2901,0 | 3639,4 | 3881,2 | 3888,8 | 3758,7 | 3567,6 | 3502,9 | 3447,2 | 3398,4 | 3307,8 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
В період з 1962 по 2013 рік (тис. ос.) |
За результатами перепису населення 2001 р., кількість чоловіків становила 1643,3 тис., або 46 %, жінок — 1924,3 тис., або 54 %. На території області проживають представники понад 130 національностей і народностей.
Національність | Кількість (тис. осіб) | % | Національність | Кількість (тис. осіб) | % |
---|---|---|---|---|---|
![]() | 2825,8 | 79,3 % | ![]() | 3,8 | 0,11 % |
![]() | 627,5 | 17,6 % | ![]() | 3,8 | 0,11 % |
![]() | 29,5 | 0,8 % | ![]() | 2,8 | 0,08 % |
![]() | 13,7 | 0,4 % | ![]() | 2,3 | 0,06 % |
![]() | 10,6 | 0,3 % | ![]() | 1,4 | 0,04 % |
![]() | 5,6 | 0,2 % | ![]() | 1,4 | 0,04 % |
![]() | 4,4 | 0,12 % | ![]() | 1,1 | 0,03 % |
![]() | 4,1 | 0,11 % | Інші національності | 15,6 | 0,4 % |
Мовний склад населення
Українську мову вважають рідною 67 % населення області, російську визначили як рідну 32 % населення. [1] [ 31 липня 2017 у Wayback Machine.]
№ | Райони та міста обласного значення | українська | російська | білоруська | вірменська |
---|---|---|---|---|---|
Дніпропетровська область | 67,0 | 31,9 | 0,2 | 0,2 | |
1 | Дніпро (міськрада) | 46,5 | 52,5 | 0,1 | 0,2 |
2 | Вільногірськ | 81,4 | 18,3 | 0,3 | 0,0 |
3 | Кам'янське (міськрада) | 65,5 | 33,8 | 0,2 | 0,2 |
4 | Жовті Води (міськрада) | 77,1 | 20,9 | 0,1 | 0,1 |
5 | Кривий Ріг (міськрада) | 71,4 | 27,2 | 0,2 | 0,1 |
6 | Марганець (міськрада) | 72,2 | 26,7 | 0,2 | 0,5 |
7 | Нікополь | 56,0 | 42,7 | 0,1 | 0,1 |
8 | Новомосковськ | 80,9 | 18,5 | 0,1 | 0,1 |
9 | Покров (міськрада) | 67,7 | 31,7 | 0,2 | 0,1 |
10 | Павлоград | 59,2 | 39,8 | 0,1 | 0,1 |
11 | Першотравенськ | 40,2 | 58,9 | 0,2 | 0,1 |
12 | Синельникове | 78,0 | 20,2 | 0,1 | 0,1 |
13 | Тернівка (міськрада) | 21,2 | 78,0 | 0,1 | 0,0 |
14 | Апостолівський район | 86,6 | 12,6 | 0,4 | 0,1 |
15 | Васильківський район | 94,5 | 4,6 | 0,2 | 0,2 |
16 | Верхньодніпровський район | 90,0 | 9,2 | 0,2 | 0,1 |
17 | Дніпровський район | 80,7 | 18,3 | 0,2 | 0,1 |
18 | Криворізький район | 91,4 | 7,7 | 0,3 | 0,2 |
19 | Криничанський район | 94,0 | 4,7 | 0,4 | 0,3 |
20 | Магдалинівський район | 93,9 | 4,8 | 0,1 | 0,7 |
21 | Межівський район | 94,7 | 3,9 | 0,1 | 0,1 |
22 | Нікопольський район | 89,7 | 9,8 | 0,2 | 0,1 |
23 | Новомосковський район | 86,2 | 12,9 | 0,2 | 0,2 |
24 | Павлоградський район | 76,0 | 23,4 | 0,1 | 0,2 |
25 | Петриківський район | 95,5 | 4,0 | 0,1 | 0,2 |
26 | Петропавлівський район | 91,4 | 8,0 | 0,1 | 0,3 |
27 | Покровський район | 95,3 | 4,2 | 0,1 | 0,2 |
28 | П'ятихатський район | 92,3 | 6,3 | 0,2 | 0,4 |
29 | Синельниківський район | 90,0 | 8,8 | 0,2 | 0,2 |
30 | Солонянський район | 92,7 | 6,4 | 0,2 | 0,2 |
31 | Софіївський район | 94,6 | 4,3 | 0,3 | 0,1 |
32 | Томаківський район | 92,8 | 6,6 | 0,3 | 0,1 |
33 | Царичанський район | 95,4 | 3,9 | 0,1 | 0,2 |
34 | Широківський район | 92,5 | 6,4 | 0,6 | 0,1 |
35 | Юр'ївський район | 92,8 | 6,0 | 0,2 | 0,1 |
Найбільші населені пункти
за даними Держкомстату | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
(Курсивом позначені селища міського типу)
Економіка
Завдяки значним покладам корисних копалин, потужній промисловій базі, розвинутому агропромисловому комплексу Дніпропетровська область займає одне з перших місць в Україні по рівню економічного розвитку, особливо у таких галузях, як гірничовидобувна і харчова промисловість, металургія, енергетика, рослинництво.
На Дніпропетровщині виробляється 100 % марганцевої та майже 80 % залізної руди, 64,1 % труб, 27,1 % металопрокату, 33,3 % чавуну, 42,6 % сталі, 20,1 % коксу, 17,3 % цементу, 20,0 % вугілля, 11,2 % азотних, мінеральних чи хімічних добрив, 13,7 % кислоти сірчаної, 7,3 % електродвигунів, 7,5 % свинини, 16,1 % ковбасних виробів, 7,6 % електроенергії.
Питома вага господарського комплексу області в загальнодержавних показниках за роки незалежності України відчутно зросла. Питома вага промислового виробництва збільшилась — з 14,5 до 18,4 відсотка, сільськогосподарського — з 5,4 до 5,8, іноземних інвестицій — з 5,4 до 15,3, експорту — з 14,1 до 14,7. Роздрібного товарообігу — з 7 до 7,9. Частка області в загальному обсязі інвестицій, фонду оплати праці стабільно знаходиться на рівні 8—10 відсотків.
Область має потужний промисловий потенціал. Він характеризується високим рівнем розвитку важкої індустрії. У регіоні діють понад 700 основних промислових підприємств двадцяти основних видів економічної діяльності, на яких працюють 354,3 тис. осіб. На Дніпропетровщині виробляється 18,4 % (майже 205 млрд грн) усієї реалізованої промислової продукції України. За цим показником область посідає друге місце по Україні. Основа промисловості області — металургія. На підприємствах цього виду діяльності зайнято 94,2 тис. осіб. Обсяги реалізованої продукції складають 33,7 % від загального обсягу по області. В області виробляється 64,1 % труб, 27,1 % прокату, 33,3 % чавуну, 42,6 % сталі, 20,1 % коксу від загального обсягу по Україні. Більша частина продукції сертифікована і відповідає світовому рівню якості. Продукція трубопрокатних підприємств області експортується у 70 країн світу.
Область входить до числа провідних експортерів та займає друге місце за обсягами експорту серед областей України. На область припадало 14,7 % експортних товарних операцій України. Товарна структура експорту обумовлена промисловим потенціалом області. Основу товарної структури складали чорні метали (37,5 % загального обсягу експорту товарів), мінеральні продукти (22,6 %), вироби з чорних металів (14,3 %), транспортні засоби (10,1 %), продукція хімічної промисловості (2,4 %).
Злочинність
Рівень злочинності за 2012 рік на 10 тис. населення складає 123,7 злочинів, з них 45,0 тяжких та особливо тяжких.
Обласна влада
Фракції Дніпропетровської обласної ради
Станом на кінець 2020 року:
№ | Партія | Місць |
---|---|---|
1 | ФРАКЦІЯ «СЛУГА НАРОДУ» | 30 |
2 | ФРАКЦІЯ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «ОПОЗИЦІЙНА ПЛАТФОРМА — ЗА ЖИТТЯ» | 27 |
3 | ФРАКЦІЯ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «ПРОПОЗИЦІЯ» | 17 |
4 | 16 | |
5 | ФРАКЦІЯ «ЄС» | 13 |
6 | ФРАКЦІЯ ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ «ГРОМАДСЬКА СИЛА» | 9 |
7 | ФРАКЦІЯ «БАТЬКІВЩИНА» | 8 |
Освіта і наука
- Дніпропетровський державний університет внутрішніх справ
- Дніпровський національний університет імені Олеся Гончара
- Дніпропетровський державний аграрно-економічний університет
- Дніпропетровський національний університет залізничного транспорту
- Університет імені Альфреда Нобеля
- Національна металургійна академія України
- Дніпровська політехніка (Національний гірничий університет)
- Придніпровська державна академія будівництва та архітектури
- Український державний хіміко-технологічний університет
- Криворізький державний педагогічний університет
- Криворізький національний університет
- Дніпровський державний технічний університет
Охорона здоров'я
Культура
Петрикі́вський ро́зпис, або «петрикі́вка» — українське декоративно-орнаментальне народне малярство, яке сформувалося на Дніпропетровщині в селищі Петриківка, звідки й походить назва цього виду мистецтва. Побутові речі із візерунками в стилі петриківського розпису збереглися з XVII століття.
2012 року Міністерство культури визначило петриківський розпис об'єктом (елементом) нематеріальної культурної спадщини України. 5 грудня 2013 року Петриківський розпис було включено до Репрезентативного списку нематеріальної культурної спадщини людства ЮНЕСКО.
Відома техніка малювання перетворилася на бренд. Наприкінці січня 2013 року створили логотип «Петриківка». Його безкоштовно передали майстрам селища, аби вони могли доводити покупцям автентичність своєї продукції.
Засоби масової інформації
Станом на 2013 рік на Дніпропетровщині було зареєстроване 1241 періодичне видання (у 2008 р. — близько 900), з яких більше 1 000 — газети. Підписатися можна на 92 суспільно-політичних видання. Серед 45 газет комунальної форми власності 9 мають своє вебпредставництво.
Точок реалізації преси налічувалося 596 (у 2008 році — близько 1200). 35 інтернет-видань й інформагентств представлені в обласному центрі та великих містах.
Інтернетом у 2013 році жителі області користувалися передусім для спілкування в соцмережах. Друге місце займало використання електронної пошти. Відвідування інформаційних сайтів знаходилося на 5 місці — Інтернет не був головним джерелом інформації для дніпропетровців. За охопленням аудиторії, як і раніше, попереду було телебачення. Преса та інтернет-видання мали приблизно однакову кількість читачів.
Телеканали
Регіональні
- 11 канал
- Дніпро TV
- Суспільне Дніпро
- 9 канал
- Відкритий
- D1
- IPT (Дніпро)
Місцеві
- Nobel TV (Дніпро)
- Рудана (Кривий Ріг)
- МСТ (Марганець)
- Жовта річка (Жовті води)
- ПТРК (Павлоград)
- Перший Міський (Кривий Ріг)
Радіостанції
- Українське радіо. Дніпро
- ПТРК (Павлоград)
- «Город FM» (Кривий Ріг, Дніпро, Нікополь)
- Радіо Кривбас (Кривий Ріг)
- Радіо Ностальжі (Нікополь)
- «Європа+ Дніпро» (Дніпро)
- (Дніпро, Нікополь)
- «Самара» (Павлоград)
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 25 жовтня 2018. Процитовано 20 листопада 2018.
- Помилка цитування: Неправильний виклик тегу
<ref>
: для виносок під назвоюruh
не вказано текст - Група нардепів пропонує ВР перейменувати Дніпропетровську область [ 27 квітня 2018 у Wayback Machine.] // Interfax, 27 квітня 2018
- Проект Закону про внесення змін до статті 133 Конституції України (щодо перейменування Дніпропетровської області) № 8329 від 27.04.2018 [ 27.04.2018, у Wayback Machine.] // Офіційний вебпортал Верховної Ради України
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 27 жовтня 2021.
- Руденко, Ірина (19 травня 2021). Шість років декомунізації: чому Дніпропетровщина й досі не Січеславщина. Суспільне | Новини (укр.). Процитовано 14 лютого 2023.; . Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 28 листопада 2021.
- . Конституційний Суд України. 3 квітня 2019. Архів оригіналу за 4 квітня 2019.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 4 квітня 2019.
- Станом на 2001 рік http://www.ukrcensus.gov.ua/regions/reg_dnipr/ [ 12 травня 2008 у Wayback Machine.]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2018 року (PDF)
- При зазначенні динаміки народонаселення бралась до уваги зміна за період з січня 2016 по січень 2018 року
- . Архів оригіналу за 10 червня 2015. Процитовано 15 листопада 2013.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 10 квітня 2010. Процитовано 19 березня 2014.
- . Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- . Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- . Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- . Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- . Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- . Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- . Архів оригіналу за 25 серпня 2021. Процитовано 25 серпня 2021.
- Eleven new inscriptions on the Representative List of the Intangible Heritage of Humanity ((англ.)) . UNESCOPRESS. 5 грудня 2013. Архів оригіналу за 19 червня 2015. Процитовано 6 грудня 2013.
- Петриківський розпис потрапив до списку ЮНЕСКО. BBC Україна. 5 грудня 2013. Архів оригіналу за 19 червня 2015. Процитовано 6 грудня 2013.
- Петриковская роспись стала культурным наследием человечества. Архів оригіналу за 19 червня 2015. Процитовано 8 січня 2015.
- Петриківський розпис тепер має офіційний логотип. Архів оригіналу за 19 червня 2015. Процитовано 8 січня 2015.
- . Архів оригіналу за 3 серпня 2013. Процитовано 2 серпня 2013.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Джерела та література
- Малі міста України. Дніпропетровська область: бібліогр. покажч. [ 1 лютого 2020 у Wayback Machine.] / М-во регіон. розвитку, буд-ва та житл.-комун. госп-ва України, Держ. наук. архітектур.-буд. б-ка ім. В. Г. Заболотного; уклад.: Д. О. Мироненко, С. М. Кайнова, О. В. Углова ; редкол.: Г. А. Войцехівська (відп. ред.) [та ін.] ; наук. консультант О. Г. Бажан. — Київ: ДНАББ ім. В. Г. Заболотного, 2016. — 126 с. : іл.
- Я. В. Верменич. Дніпропетровська область [ 24 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 414. — .
- Н. І. Капустіна, О. О. Пільонов. Дніпропетровська область [ 25 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
Література
- Бардагова Л. О., Батаріна О. Ф., Білоус М. Д. та інші. Дніпропетровська область // Історія міст і сіл Української РСР: у 26 т. / П. Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967—1974. — том Дніпропетровська область / А. Я. Пащенко (голова редколегії тому), 1969 : 959с. — С.9-62
Посилання
- Офіційний сайт Дніпропетровської обласної ради [ 30 березня 2008 у Wayback Machine.]
- Головне управління статистики у Дніпропетровській області [ 25 лютого 2008 у Wayback Machine.]
- Дніпропетровська обласна універсальна наукова бібліотека [ 11 вересня 2012 у Wayback Machine.]
- Дніпропетровська область у складі УРСР [ 17 березня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Дніпропетровська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1969. — 959 с.)
![]() | ![]() | |
![]() | ![]() | ![]() |
![]() ![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Koordinati 48 30 pn sh 34 54 sh d 48 5 pn sh 34 9 sh d 48 5 34 9 Dnipropetro vska o blast Dnipropetrovshina oblast v Ukrayini Roztashovana u centralnij shidnij ta pivdennij chastinah krayini Dnipropetrovska oblast Gerb Dnipropetrovskoyi oblasti Prapor Dnipropetrovskoyi oblasti Osnovni dani Prizvisko Dnipropetrovshina Dniprovshina Krayina Ukrayina Utvorena 27 lyutogo 1932 roku Kod KATOTTG UA12000000000090473 Naselennya 3 096 485 Plosha 31 914 km Gustota naselennya 96 92 osib km Telefonni kodi 380 56 Oblasnij centr Dnipro Rajoni 7 Gromadi Mista oblasnogo znachennya rajonnogo znachennya 13 7 Rajoni v mistah 18 Smt 46 Sela 1372 Selisha 63 Selishni radi 40 Silski radi 288 Nomeri avtomobiliv AE KE Internet domeni dnepropetrovsk ua dp ua Oblasna vlada Rada Dnipropetrovska oblasna rada Golova radi Lukashuk Mikola Vasilovich Golova ODA Lisak Sergij Petrovich Vebstorinka Dnipropetrovska ODA Dnipropetrovska oblrada Adresa 49004 m Dnipro pr t Oleksandra Polya 2 Mapa Dnipropetrovska oblast u Vikishovishi 7 lyutogo 2019 roku Verhovna rada pochala rozglyad zmin do Konstituciyi shodo nazvi oblasti Bilshistyu u 240 golosiv rekomendovano novu nazvu Sicheslavska Shob vnesti zmini do Konstituciyi neobhidno rishennya dvoh sesij Verhovnoyi radi Oblast bulo utvoreno 27 lyutogo 1932 roku koli CVK SRSR zatverdiv postanovu IV sesiyi VUCVK vid 9 lyutogo 1932 roku pro stvorennya na teritoriyi Ukrayini p yati oblastej Plosha oblasti stanovit 31 9 tis km z 5 3 ploshi teritoriyi Ukrayini ce druga za teritoriyeyu v Ukrayini oblast pislya Odeskoyi Naselennya 3 300 309 osib na 1 chervnya 2013 roku tut zhive 7 3 naselennya derzhavi ce druga za naselennyam oblast pislya Doneckoyi Centr oblasti ta najbilshe misto Dnipro Inshi veliki mista Krivij Rig Kam yanske Nikopol Pavlograd Novomoskovsk IstoriyaDokladnishe Istoriya Dnipropetrovskoyi oblasti ta Hronologiya istoriyi Dnipropetrovskoyi oblasti Zaselennya krayu yak svidchat rezultati arheologichnih doslidzhen rozpochalosya blizko 100 tis rokiv tomu Uzdovzh beregiv Dnipra i Samari u mezhah Verhnodniprovskogo Dniprovskogo Solonyanskogo Pavlogradskogo ta Petropavlivskogo rajoniv isnuye blizko 80 misc de znajdeni kremenevi znaryaddya praci poselennya epohi paleolitu Teritoriya oblasti gusto zaselyayetsya v epohu bronzi III pochatok I tisyacholittya do n e U VIII stolitti do n e v stepovi rajoni Dnipropetrovshini zi shodu prijshli skifski plemena U cej chas vinikayut pershi zalizodobuvni rudni Krivorizhzhya U podalshomu pridniprovski stepi bachili bagato vojovnichih narodiv sered yakih sarmati goti guni avari bulgari ugorci yaki pereselyalisya do Pannoniyi hozari pechenigi polovci U VI VIII stolittyah na beregah Dnipra v mezhah oblasti vinikayut pershi oseli litopisnih slov yan U period Kiyivskoyi Rusi IX XII stolittya n e richkoyu Dnipro prohodiv odin z golovnih torgovelnih marshrutiv serednovichnoyi Shidnoyi Yevropi Z varyag u greki yakij poyednuvav Baltijski krayini z Krimom ta stoliceyu Vizantiyi Konstantinopolem Takozh Dniprom jshli na vizantijski priberezhni mista i varyazki druzhini z kiyivskimi knyazyami na choli Na teperishnomu Monastirskomu ostrovi u mezhah suchasnogo mista Dnipra zgidno z legendoyu 880 h rokiv isnuvav vizantijskij monastir de zupinyalis praviteli Rusi Olga ta Volodimir Bilya Dniprovskih porogiv pechenigi vbili knyazya Svyatoslava yakij povertavsya z pohodu na Balkani Takozh tut bulo misce zboru zagoniv ruskih knyaziv pered pohodom na shid de zgodom vidbulasya bitva na richci Kalka z polkovodcyami Chingishana v 1223 roci Mongolo tatarska navala 1239 1242 rokiv spustoshila i Pridniprov ya Poselennya na Pridniprov yi za chasiv Zaporozkoyi Sichi u 18 st Nove zaselennya krayu pov yazane z viniknennyam ta rozvitkom kozactva sho sformuvalosya v XV XVI stolittyah na cih zemlyah yaki stali kordonom mizh postalimi Velikim knyazivstvom Litovskim ta Krimskim hanstvom Teritoriya Dnipropetrovshini stala yadrom zemel Vijska Zaporozkogo Z vosmi Zaporozkih Sichej p yat buli na teritoriyi oblasti Dnipropetrovci po pravu pishayutsya tim sho same tut vinikla odna z pershih u Yevropi demokratichnih respublik yakoyu po suti bula Zaporozka Sich U 1775 roci zgidno z ukazom Katerini II pro likvidaciyu Sichi zemli zaporizkih kozakiv buli primusovo peredani do skladu Novorosijskoyi ta Azovskoyi gubernij Rosijskoyi imperiyi a sami kozaki z 1792 roku pislya chergovoyi rosijsko tureckoyi vijni pereseleni na Kuban de povinni buli znov vikonuvati rol bufera mizh vnutrishnimi oblastyami imperiyi ta vojovnichimi kavkazcyami Karta Katerinoslavskogo namisnictva Kartka Katerinoslavskoyi guberniyi Zavdyaki politici riznomanitnih pilg naselennya krayu pochalo shvidko zrostati ta v 1793 roci vzhe nalichuvalo 819 tis osib U zhovtni 1802 roku bula stvorena Katerinoslavska guberniya do skladu yakoyi uvijshla i teritoriya suchasnoyi Dnipropetrovskoyi oblasti U drugij polovini XVIII ta XIX stolitti postupovo zrostaye promislovist i torgivlya U 1825 roci na Katerinoslavshini bulo 38 pidpriyemstv u 1832 roci 54 v 1854 roci 120 i v 1860 288 Pislya reformi 1861 roku guberniya shvidko peretvorilasya na centr promislovosti Pivdnya krayini Kilkist naselennya rizko zrosla Yaksho v 1884 roci v guberniyi meshkalo 1400 tis osib to v 1901 roci 2800 tis osib Pislya vidkrittya Oleksandrom Polem ta pochatkom promislovogo vidobutku zaliznoyi rudi bilya Krivogo Rogu priskorilos budivnictvo zaliznic novih pidpriyemstv dobuvnoyi obrobnoyi ta metalurgijnoyi galuzej promislovosti Na pochatku XX stolittya Katerinoslavska guberniya zajmala pershe misce v Ukrayini shodo koncentraciyi promislovosti Na 1 sichnya 1900 roku tut diyalo 8 metalurgijnih zavodiv veletniv zbudovanih perevazhno inozemcyami U roki gromadyanskoyi vijni teritoriya guberniyi neodnorazovo perehodila z odnih ruk do inshih tut diyali bilshovicki zagoni promislovij Katerinoslav buv odnim iz centriv komunistichnogo ruhu na pivdni kolishnoyi Rosijskoyi imperiyi zagoni UNR vijska getmana Pavla Skoropadskogo 1918 nimecki ta avstrijski okupacijni vijska 1918 zagoni Nestora Mahna zagoni armiyi Denikina 1919 Pislya Gromadyanskoyi vijni pochalosya vidnovlennya krayu Pri comu ranishe proponuvalosya perejmenuvati misto Dnipropetrovsk u Sicheslav na chest Zaporozkoyi Sichi u 1919 roci cyu nazvu zaproponuvalo Katerinoslavske ukrayinske uchitelske tovaristvo U 1923 1925 rokah u zv yazku z administrativnoyu reformoyu Katerinoslavska guberniya bula podilena na 7 okrug u tomu chisli Katerinoslavsku Pavlogradsku Krivorizku U 1926 roci Katerinoslavskij okrug ob yednano z Pavlogradskim u Dnipropetrovskij 27 lyutogo 1932 roku na bazi 5 okrugiv bula utvorena Dnipropetrovska oblast Piznishe v 1938 ta 1939 rokah chastina yiyi teritoriyi uvijshla do skladu novostvorenih Zaporizkoyi Mikolayivskoyi ta Kirovogradskoyi oblastej pislya chogo oblast nabula suchasnih mezh Hronologiya istorichnih podij Osnovni derzhavni ta administrativno teritorialni formuvannya na teritoriyi Dnipropetrovshini Kodacka palanka Katerinoslavske namisnictvo Katerinoslavskij povit Novorosijska guberniya Katerinoslavska guberniya Sichove zemstvo Katerinoslavskij rajon Dnipropetrovska Katerinoslavska okruga Generalna okruga Dnipropetrovsk Dnipropetrovska oblast Dnipropetrovska oblast 300 000 10 000 r do n e datuvannya stoyanok pervisnih mislivciv na teritoriyi Dnipropetrovskoyi oblasti perevazhno na beregah Dnipra H IX tis do n e Osokorivska paleolitichna kultura v Pridniprov yi IX tis do n e Zimovnikivska i Cariksko Rogalicka mezolitichni kulturi v Pridniprov yi VIII VII tis do n e Kurecka Grebenikivska i Donecka mezolitichni kulturi na teritoriyi majbutnoyi Dnipropetrovskoyi oblasti VI IV tis do n e Surska protoneolitichna kultura na teritoriyi Pridniprov ya V tis do n e na teritoriyi oblasti spivisnuyut Surska Verovkinska Azovo Dniprovska i Kiyevo cherkaska neolitichni kulturi IV III tis do n e na teritoriyi oblasti viyavleni pam yatki Nizhnodanilivskogo tipu yamkovo grebincevoyi keramiki ta Serednostogivskoyi kulturi jmovirno pov yazanoyi z pra indoyeropejcyami a takozh nastupnih za nimi Deriyivskoyi Kvityanskoyi Nizhnomihajlivskoyi Repinskoyi Zhivotilivsko Volchanskoyi eneolitichnih kultur III tis do n e na teritoriyi oblasti poshiryuyutsya plemena bronzovoyi dobi yamnoyi ta kemi obinskoyi kultur XX XVI XIII st do n e na teritoriyi oblasti rozpovsyudzhuyutsya plemena katakombnoyi kulturnoyi spilnoti u tomu chisli Ingulskoyi kulturi XVII XV st do n e na teritoriyi oblasti meshkayut plemena kulturi bagatovalikovoyi bagatopruzhkovoyi keramiki XVI XII st do n e na teritoriyi oblasti poshireni predstavniki plemen zrubnoyi kulturi XIV XII st do n e na teritoriyi oblasti meshkayut predstavniki plemen sabatinivskoyi kulturi XIII X st do n e na teritoriyi Pivnichnogo Prichornomor ya panuyut predstavniki bilozerskoyi ta bondarihinskoyi kultur IX VII st datuvannya pam yatok kimerijskoyi j chornoliskoyi pivnich oblasti kultur VII III st do n e pislya vignannya kimerijciv Pridniprov ya odin z osnovnih centriv skifskoyi kulturi III st do n e III st n e teritoriya oblasti areal rozselennya riznomanitnih sarmatskih plemen na krajnomu pivdni piznoskifski poselennya III IV st pravoberezhzhya Dnipra pid vladoyu gotiv chernyahivska kultura na Livoberezhzhi sarmatski plemena alaniv IV V st pislya rozgromu gotiv u stepah panuyut guni yih vtorgnennya i vignannya gotiv viklikalo Velike pereselennya narodiv V st na teritoriyi suchasnoyi Poltavshini ta prileglih zemlyah formuyetsya i rozpovsyudzhuyetsya navkolo penkivska kultura V VII st yaku pov yazuyut z antami VI st vtorgnennya u Prichornomorski stepi zi shodu avariv yakih tisnili tyurkski zagoni VII st stepove Livoberezhzhya Dnipra pid vladoyu bulgar Velika Bulgariya hana Kubrata 632 655 rr VIII X st zemli Pridniprov ya pid vladoyu Hozarskogo kaganatu H XI st zemli Pridniprov ya pid vladoyu pechenigiv XI XIII st u stepah Pridniprov ya panuyut polovci 1242 pislya pohodu tataro mongoliv na choli z Batu hanom cherez pivdennu Rus u Shidnu Yevropu u stepah utvoreno mongolsku derzhavu Zolota Orda podilenu na ulusi Mezhirichchya Dnipra i Dnistra potrapilo do ulusa Kuremsi 1242 1258 rr a livoberezhzhya Dnipra do ulusa Mauci teritoriya oblasti otrimuye nazvu Dike Pole XIV st pid tiskom Velikogo knyazivstva Litovskogo kordon z kochovikami vidsunuvsya na pivdennij shid za Dnipro i Samar ale stepovi pivdenni zemli Knyazivstva zalishalis majzhe nezaselenoyu okrayinoyi XV st pershi tatarski nabigi na ruski zemli VKL i Moskoviyi persha zgadka pro kozakiv bij na Podilli u 1489 r pershij vidomij pohid kozakiv proti tatar u 1492 r z Kiyeva uzdovzh Dnipra do Gazikermena XVI st pershi vidomosti pro utvorennya kozackoyi forteci zaporozkoyi sichi nizhche porogiv Dnipra pochatok zaselennya teritoriyi oblasti kozakami 1500 abo 1550 pershi vidomosti pro kozacke mistechko u girli Samari 1564 vidomi kozacki kureni u Taromskomu 1564 1593 Lyublinska uniya 1569 r za umovami yakoyi ukrayinski zemli Velikogo knyazivstva Litovskogo u tomu chisli zaporozhzhya pislya ob yednannya z Polsheyu perehodili do polskoyi chastini novostvorenoyi Rechi Pospolitoyi XVII st Bazavlucka sich 1593 1638 1639 1652 1652 1709 na teritoriyi majbutnoyi Dnipropetrovshini yaka staye yadrom zaporozkih zemel 1600 vidomi bogorodicki Hutori teper m Pidgorodnye 1604 persha zgadka pro Carichanku 1635 budivnictvo polskoyu vladoyu forteci Kodak nad porogami 1648 Pochatok z Mikitinskoyi sichi antipolskogo povstannya Bogdana Hmelnickogo 1648 1657 rr Zahoplennya kozakami Kodaka 6 travnya 1648 bitva pri Zhovtih Vodah persha peremoga povstalih kozackih zagoniv 1650 abo 1660 vidomij Novi Kodaki 1667 Pislya zakinchennya povstannya i moskovsko polskoyi vijni 1664 1667 za umovami Andrusivskogo peremir ya zaporozhzhya zalishalos pid spilnim upravlinnyam Rechi Pospolitoyi ta Moskoviyi 1672 v Orlovskomu Kuti vidomij Samarskij Pustinno Mikolayivskij monastir 1686 za umovami Vichnogo miru zemli zaporozhciv perehodili pid vladu Moskoviyi 1687 1689 nevdali 1 j i 2 j Krimski pohodi moskovsko kozackih vijsk prolyagali u tomu chisli uzdovzh Dnipra cherez teritoriyu zaporozhzhya 1688 budivnictvo pershoyi na zaporozkih zemlyah moskovskoyi koloniyi bogorodickoyi Forteci z posadom na misci starovinnogo kozackogo mistechka 1709 pislya porazki v hodi Pivnichnoyi vijni 1700 1721 rr shvedskih vijsk Karla XII ta kozackih zagoniv Getmana Ivana Mazepi vid moskovskih vijsk pid Poltavoyu ostanni Chortomlicku sich Kozaki yakim poshastilo vryatuvatisya sporudili u tureckih volodinnyah u ponizzi Dnipra 1711 Porazka rosijskih vijsk na choli z Petrom I pid chas Prutskogo pohodu vnaslidok chogo zemli zaporozhciv opinilisya pid tureckim protektoratom a Moskoviya znishila tut svoyi forteci zokrema bogorodicku i Kodacku 1731 1735 sporudzhennya uzdovzh Orili Ukrayinskoyi ukriplenoyi liniyi pid chas budivnictva yakoyi zaginuli tisyachi miscevih selyan 1734 Lubenskij dogovir pro viznannya zaporozhcyami moskovskogo protektoratu Zasnuvannya novoyi Pidpilnyanskoyi sichi 1734 1775 poblizu suchasnogo s Pokrovske Na misci Krivogo Rogu vidomij kozackij zimivnik 1743 utvorennya kozackoyi slobodi Polovicya na misci centru suchasnogo Dnipra isnuvala do 1795 r 1738 viniknennya zaporozkoyi slobodi Karnauhivka teper u skladi suchasnogo mista Kam yanske 1750 viniknennya sela Kam yanskogo teper misto 1764 na pivnichnih kordonah zemel zaporozkogo vijska Nizovogo utvoreno Novorosijsku guberniyu skladalas z vijskovih poselen i polkiv moskovskoyi armiyi a takozh likvidovanih Novoyi Serbiyi ta Slov yanoserbiyi 1770 vidstavnij zaporozhec vijskovij starshina Matvij Hizhnyak zbuduvav zimivnik yakij z 1784 otrimav status povitovogo mista Pavlograd 1775 pislya rosijsko tureckoyi vijni 1768 1774 rr moskovski vijska zahopili ta znishili zaporozku sich chastina kozakiv vryatuvalasya u tureckih volodinnyah u delti Dunayu zemli zaporozhciv buli vklyucheni do skladu Novorosijskoyi na Pravoberezhzhi i Azovskoyi na Livoberezhzhi gubernij Vidkrito novij poshtovij trakt Kremenchuk Ochakiv a na nomu zokrema poshtovu stanciyu Krivij Rig 1776 zasnovane gubernske misto Katerinoslav u girli Kilcheni na Samari 1776 1783 Katerinoslavshina u skladi Novorosijskoyi guberniyi Rosijskoyi imperiyi 30 bereznya 1783 z Azovskoyi ta Novorosijskoyi gubernij utvorene Katerinoslavske namisnictvo u skladi z 1784 15 ti povitiv 1779 pochatok budivnictva forteci ta mista Slov yansk z 1782 kazenne mistechko Nikopol 1783 gubernske misto Katerinoslav pereneseno z Kilcheni na pagorb na pravomu berezi Dnipra bilya kozackoyi slobodi Polovicya piznishe centr novogo mista peremistivsya na misce ciyeyi slobodi 12 grudnya 1796 na osnovi Katerinoslavskogo namisnictva utvoreno Novorosijsku guberniyu 8 zhovtnya 1802 Novorosijska guberniya rozdilena na Katerinoslavsku Mikolayivsku piznishe Hersonsku i Tavrijsku 1866 Oleksandr Pol provodyachi arheologichni doslidzhennya balki Dubova viyaviv vihodi pokladiv bagatoyi zaliznoyi rudi 1873 pobudovano zaliznichnu gilku vid Lozovoyi do Oleksandrivska z vidgaluzhennyam vid Sinelnikova do Katerinoslava Nizhnodniprovska 1881 zasnovanij pershij na Krivorizhzhi Saksaganskij rudnik 1884 vidkrittya u Katerinoslavi mostu cherez Dnipro zaliznichnogo vokzalu pusk zaliznici vid Katerinoslava do Dolinskoyi cherez Verhivceve i Krivij Rig 1887 stav do ladu pershij velikij zavod Katerinoslavshini Oleksandrivskij Pivdenno Rosijskij metalurgijnij zavod Petrivka 1897 u Katerinoslavi vidbuvsya pusk tretogo v imperiyi elektrichnogo tramvaya 7 listopada 28 grudnya 1917 guberniya v skladi UNR 28 grudnya 1917 30 sichnya 1918 u skladi Ukrayinskoyi Radyanskoyi Narodnoyi Respubliki 30 sichnya 2 kvitnya 1918 guberniya u skladi 2 kvitnya 1918 okupaciya nimeckimi vijskami Grigorij Petrovskij radyanskij diyach im ya yakogo nosiv oblasnij centr za radyanskij chasiv i do 2016 go 2 29 kvitnya 1918 guberniya u skladi UNR 29 kvitnya 14 grudnya 1918 guberniya u skladi Ukrayinskoyi Derzhavi getmana Pavla Skoropadskogo 30 grudnya 1918 zahoplennya Katerinoslava zagonami Nestora Mahna 2 26 sichnya 1919 Katerinoslav pid vladoyu Direktoriyi UNR 26 sichnya 1919 zahoplennya Katerinoslava radyanskimi vijskami pid komanduvannyam Pavla Dibenka spilno z zagonami Mahna 10 bereznya 29 chervnya 1919 Katerinoslavska guberniya v skladi URSR 12 travnya 1919 zahoplennya Katerinoslava vijskami otamana Grigor yeva 15 travnya 1919 zahoplennya Katerinoslava vijskami Chervonoyi armiyi 29 chervnya 1919 zahoplennya Katerinoslava vijskami generala Maj Mayevskogo 16 lipnya 27 zhovtnya 1919 guberniya v skladi URSR 27 zhovtnya 1919 zahoplennya Katerinoslava vijskami Mahna 30 grudnya 1919 zahoplennya Katerinoslava vijskami Chervonoyi armiyi guberniya vhodit do URSR 30 grudnya 1922 URSR vhodit do SRSR 7 bereznya 1923 na teritoriyi guberniyi utvoreno 6 okrug Berdyansku Zaporizku Katerinoslavsku Krivorizku Melitopolsku Pavlogradsku 1 serpnya 1925 likvidovano Katerinoslavsku guberniyu 20 lipnya 1926 Katerinoslavsku i Pavlogradsku okrugi ob yednani v Dnipropetrovsku 2 veresnya 1930 likvidovano Dnipropetrovsk okrugu 27 lyutogo 1932 utvoreno Dnipropetrovsku oblast 1941 1944 nimecka okupaciya oblast vhodila do skladu Rajhskomisariatu Ukrayina Generalna okruga Dnipropetrovsk 2016 oblasnij centr perejmenovano na Dnipro U lyutomu 2018 roku vidbulisya gromadski sluhannya shodo perejmenuvannya Dnipropetrovskoyi oblasti na Dniprovsku 27 kvitnya 2018 roku grupa narodnih deputativ Verhovnoyi Radi Ukrayini podala zakonoproyekt 8329 pro vnesennya zmin do statti 133 Konstituciyi Ukrayini shodo perejmenuvannya Dnipropetrovskoyi oblasti Perejmenuvannya oblastiZ 1991 roku ukrayinska inteligenciya nagoloshuvala sho teritoriya ninishnoyi Dnipropetrovskoyi oblasti nerozrivno pov yazana z istoriyeyu ukrayinskogo kozactva ta jogo administrativno vijskovih centriv sichej Zokrema na zemlyah Dnipropetrovshini uprodovzh XVI XVIII stolit isnuvalo 5 iz 8 zaporozkih sichej Tomakivska Bazavlucka Mikitinska Chortomlicka ta Pokrovska z yakimi tisno pov yazani procesi zaselennya stepovih tereniv formuvannya ukrayinskogo etnichnogo prostoru ta nacionalno vizvolni zmagannya ukrayinskogo narodu Zokrema u Mikitinskij sichi v sichni 1648 roku Bogdana Hmelnickogo bulo obrano getmanom vijska zaporozkogo 6 bereznya 1918 roku UNR provela administrativno teritorialnu reformu za yakoyu Katerinoslav Katerinoslavskij povit chastini Verhnodniprovskogo Hersonskogo Novomoskovskogo ta Oleksandrijskogo povitiv uvijshli do zemli Sich Sama oblast davno v riznih tvorchih i naukovih seredovishah zazhila nazvi Sicheslavshina Vzhe u sichni 2018 roci zadlya spriyannya vikonannya Zakonu pro dekomunizaciyu ruh pribichnikiv iniciativi zorganizuvavsya v koaliciyu gromadskih organizacij SicheslavskaTAK sho ob yednala ponad 50 gromadskih organizacij z usiyeyi oblasti Gromadskist vlashtuvala nizku naukovih kruglih stoliv diskusij ta publichnih zahodiv po mistah ta selishah krayu Aktivisti zvertalis do narodnih deputativ ta kerivnikiv oblasti z prohannyam vsebichno pidtrimati ideyu perejmenuvannya Buli provedeni gromadski obgovorennya po vsij oblasti organizovani istorichni lekciyi ta stvoreno dokumentalnu kinostrichku Mandrivka u kraj zatoplenih sichej Pid chas publichnih obgovoren iniciativu perejmenuvannya pidtrimali u bagatoh gromadah ta mistah oblasti u Dnipri Krivomu Rozi Novomoskovsku Verhnodniprovsku Verhivcevomu Pavlogradi Pidgorodnomu Marganci Pokrovi Nikopoli Kam yanskomu Zhovtih Vodah Sinelnikovi a takozh Krinichanskij Solonyanskij Petrikivskij Mezhivskij Shirokivskij Tomakivskij Pokrovskij Carichanskij Magdalinivskij ta inshih teritorialnih gromadah Takozh ideyu perejmenuvannya oblasti na Sicheslavsku pidtrimali gromadski radi pri miskij radi Dnipra ta oblasnij derzhavnij administraciyi Iniciativa z perejmenuvannya oblasti znajshla pidtrimku v miscevih i zagalnonacionalnih naukovih ta akademichnih kolah zokrema yiyi pidtrimav istorik Ukrayinskogo institutu nacionalnoyi pam yati Bogdan Korolenko doktor istorichnih nauk Pavlo Gaj Nizhnik direktor Ukrayinskogo institutu nacionalnoyi pam yati Volodimir V yatrovich zaviduvach viddilu Institutu ukrayinskoyi arheografiyi ta dzhereloznavstva im Grushevskogo Viktor Brehunenko Direktor Naukovo doslidnogo institutu ukrayinoznavstva Bogdan Galajko istoriki Yaroslav Gricak Andrij Grechilo j miscevi istoriki Okrim togo gromadsku iniciativu pidtrimali chimala kilkist lideriv suspilnoyi dumki spivaki muzikanti pismenniki aktori Zokrema pismenniki Sashko Lirnik Vasil Shklyar Yurij Gudimenko brati Kapranovi Antin Muharskij Dmitro Korchinskij pismenniki Ivan Malkovich Sergij Zhadan Oksana Zabuzhko aktori Natalya Sumska Irma Vitovska V yacheslav Dovzhenko gurti Fiolet DahaBraha Vopli Vidoplyasova KozakSistem TNMK Mandri spivak i bandurist Taras Kompanichenko volonterka Yana Zinkevich pismennik i zhurnalist Ostap Drozdov ta inshi U kvitni 2018 roku nardep Andrij Denisenko zareyestruvav proyekt Zakonu pro vnesennya zmin do statti 133 Konstituciyi Ukrayini shodo perejmenuvannya Dnipropetrovskoyi oblasti na Sicheslavsku yakij uspishno projshov usi profilni komiteti pri Verhovnij radi Proyekt zakonu 8329 pidtrimali svoyimi pidpisami 156 narodnih deputativ riznih frakcij ta grup i jogo vnesli do poryadku dennogo 20 veresnya na golosuvannya 7 lyutogo 2019 roku 240 nardepiv pidtrimali prejmenuvannya Dnipropetrovskoyi oblasti na Sicheslavsku Vidpovidnij zakonoproyekt 9310 1 napravili do Konstitucijnogo Sudu 2 kvitnya 2019 Konstitucijnij Sud Ukrayini nadav Visnovok 2 v 2019 u spravi za konstitucijnim zvernennyam Verhovnoyi Radi Ukrayini pro nadannya visnovku shodo vidpovidnosti zakonoproyektu pro vnesennya zmini do statti 133 Konstituciyi Ukrayini shodo perejmenuvannya Dnipropetrovskoyi oblasti reyestr 9310 1 vimogam statej 157 i 158 Konstituciyi Ukrayini Cim Visnovkom Konstitucijnij Sud Ukrayini viznav zakonoproyekt 9310 1 pro vnesennya zmini do statti 133 Konstituciyi Ukrayini shodo perejmenuvannya Dnipropetrovskoyi oblasti takim sho vidpovidaye vimogam statej 157 i 158 Konstituciyi Ukrayini Prote vibori prezidenta a zgodom i parlamentski vibori postavili na pauzu proces perejmenuvannya Dnipropetrovshini Takozh na situaciyu vplinula pandemiya COVID 19 i rosijske vtorgnennya Administrativno teritorialnij ustrijAdministrativna mapa oblasti do 2020 roku Dokladnishe Administrativnij ustrij Dnipropetrovskoyi oblasti Zagalna informaciya Administrativnij centr oblasti misto Dnipro Karta oblasti do 2020 U skladi oblasti rajoniv 7 rajoniv u mistah 18 naselenih punktiv 1501 v tomu chisli miskogo tipu 66 v tomu chisli mist 20 v tomu chisli mist oblasnogo znachennya 13 mist rajonnogo znachennya 7 selish miskogo tipu 46 silskogo tipu 1435 v tomu chisli sil 1372 selish 63 U sistemi miscevogo samovryaduvannya rajonnih rad 22 rajonnih rad u mistah 18 miskih rad 20 selishnih rad 40 silskih rad 288 Rajoni Dnipro Krivij Rig Rajon Adm centr Adm ustrij 1 Dniprovskij m Dnipro Adm ustrij 2 Kam yanskij m Kam yanske Adm ustrij 3 Krivorizkij m Krivij Rig Adm ustrij 4 Nikopolskij m Nikopol Adm ustrij 5 Novomoskovskij m Novomoskovsk Adm ustrij 6 Pavlogradskij m Pavlograd Adm ustrij 7 Sinelnikivskij m Sinelnikove Adm ustrij Mista oblasnogo znachennya Vilnogirsk Dnipro Zhovti Vodi Kam yanske Krivij Rig Marganec Nikopol Novomoskovsk Pavlograd Pokrov Pershotravensk Sinelnikove Ternivka Rajoni u mistah Rajon Vhodzhennya 1 Amur Nizhnodniprovskij m Dnipro 2 Industrialnij m Dnipro 3 Novokodackij m Dnipro 4 Samarskij m Dnipro 5 Sobornij m Dnipro 6 Centralnij m Dnipro 7 Chechelivskij m Dnipro 8 Shevchenkivskij m Dnipro 9 Pivdennij m Kam yanske 10 Dniprovskij m Kam yanske 11 Zavodskij m Kam yanske 12 Metalurgijnij m Krivij Rig 13 Dovgincivskij m Krivij Rig 14 Pokrovskij m Krivij Rig 15 Inguleckij m Krivij Rig 16 Saksaganskij m Krivij Rig 17 Ternivskij m Krivij Rig 18 Centralno Miskij m Krivij RigGeografiyaFizichna karta Ukrayini Protyazhnist oblasti z pivnochi na pivden 130 km iz zahodu na shid 300 km Mezhuye na pivnochi z Poltavskoyu i Harkivskoyu na shodi z Doneckoyu na pivdni iz Zaporizkoyu i Hersonskoyu na zahodi z Mikolayivskoyu i Kirovogradskoyu oblastyami Ukrayini Priblizno navpil oblast podilyayetsya na pivnichno shidnu i pivdenno zahidnu chastini richkoyu Dnipro Istorichni oblasti Dnipropetrovsku oblast chasto nazivayut Nadporizhzhyam abo Pridniprov yam Geografichno pivdenna chastina oblasti nalezhit do Zaporozhzhya na vidminu vid Nadporizhzhya Do Nadporizhzhya chasto vidnosyat livoberezhni Prisamar ya Posamar ya j Priorillya Poorillya Zahid oblasti nazivayut Krivorizhzhyam abo Krivbasom sho nalezhit do Relyef Otchenashkovi nadili Relyef oblasti hvilyasto rivninnij visoti 100 200 m Na pivnichnomu zahodi znahoditsya Pridniprovska visochina visota do 192 m yaka postupovo znizhuyetsya v pivdenno shidnomu napryamku ta obrivayetsya do dolini Dnipra krutim ustupom Na krajnomu pivdni visochina postupovo perehodit u Prichornomorsku nizovinu Livoberezhna chastina oblasti zajnyata Pridniprovskoyu nizovinoyu na krajnomu pivdennomu shodi oblasti prostyagayetsya Priazovska visochina Teritoriya oblasti rozchlenovana glibokimi dolinami richok balkami i yarami Klimat U cilomu klimat ye pomirnim na pivdni oblasti perevazhaye stepovij klimat aridnij klimat Peresichna temperatura sichnya vid 2 do 5 C lipnya vid 20 do 24 C Opadiv 450 550 mm na rik Termin vegetacijnogo periodu 210 dniv Gidrografiya Richka Dnipro V oblasti protikayut 217 richok z nih 55 dovzhinoyu ponad 25 km Golovna vodna arteriya richka Dnipro peretinaye oblast z pivnichnogo zahodu na pivdennij shid Jogo pritoki richki Oril Samara z Vovchoyu livi Bazavluk Mokra Sura Ingulec iz Saksagannyu U mezhah oblasti znahodyatsya chastini Kam yanskogo Dniprovskogo i Kahovskogo vodoshovish Pobudovano blizko 100 nevelikih vodoshovish i 3292 stavki Na teritoriyi oblasti sporudzheno kanal Dnipro Krivij Rig Dokladnishe Richki Dnipropetrovskoyi oblasti Vodoshovisha Dnipropetrovskoyi oblasti Stavi Dnipropetrovskoyi oblasti Prirodno rekreacijnij potencial Dnipropetrovska oblast roztashovana u stepovij zoni Ukrayini vzdovzh richok po balkam zustrichayutsya dilyanki lisiv blizko 4 teritoriyi oblasti znachna chastina yakih shtuchnogo pohodzhennya Na teritoriyi oblasti zustrichayetsya 144 vidi tvarin zanesenih do Chervonoyi knigi Ukrayini Do Yevropejskogo Chervonogo spisku vidnosyatsya 38 regionalnih vidiv Suchasna merezha prirodno zapovidnogo fondu oblasti stanovit 116 ob yektiv zagalnoyu plosheyu 26 167 ga sho stanovit 0 8 vid yiyi ploshi Geologiya Dokladnishe Geologiya Dnipropetrovskoyi oblasti Znachna chastina teritoriyi Dnipropetrovskoyi oblasti roztashovana v mezhah Ukrayinskogo shita i lishe pivnichni rajoni ta krajnya shidna chastina teritoriyi priurochena do pivdenno shidnogo bortu Dniprovsko Doneckoyi zapadini V geologichnij budovi oblasti berut uchast porodi arheyu proterozoyu paleozoyu mezozoyu i kajnozoyu Korisni kopalini Div takozh Korisni kopalini Dnipropetrovskoyi oblasti Shahta Zorya v Krivomu Rozi Mineralno sirovinna baza harakterizuyetsya shirokoyu riznomanitnistyu vidiv i znachnimi zapasami deyakih korisnih kopalin V oblasti viyavleno blizko 300 rodovish ta znachni zapasi palivno energetichnoyi sirovini vugillya nafti gazu i gazokondensatu a takozh talko magnezitovoyi kaolinovoyi uranovoyi budivelnoyi ta in Rodovisha zaliznoyi Krivij Rig ta margancevoyi rudi m Marganec ta m Pokrov svitovogo znachennya U rezultati geologorozviduvalnih robit viyavleno zolotorudni rodovisha v Solonyanskomu ta Nikopolskomu rajonah Rodovisha korisnih kopalin Krivbas Zahidnij Donbas P yatihatske rodovishe vognetrivkih glinDemografiyaDokladnishe Naselennya Dnipropetrovskoyi oblasti Zagalna kilkist nayavnogo naselennya Dnipropetrovskoyi oblasti na 1 sichnya 2008 roku stanovit 3398 4 tis osib u tomu chisli miske naselennya 2836 2 tis osib silske naselennya 562 2 tis osib Zagalna kilkist postijnogo naselennya stanovit 3395 1 tis osib Tablicya demografiyi Dzherelo http www dneprstat gov ua 19621979198919951998200120042006200820132901 03639 43881 23888 83758 73567 63502 93447 23398 43307 8 V period z 1962 po 2013 rik tis os Za rezultatami perepisu naselennya 2001 r kilkist cholovikiv stanovila 1643 3 tis abo 46 zhinok 1924 3 tis abo 54 Na teritoriyi oblasti prozhivayut predstavniki ponad 130 nacionalnostej i narodnostej Nacionalnij sklad naselennya Nacionalnist Kilkist tis osib Nacionalnist Kilkist tis osib Ukrayinci 2825 8 79 3 Tatari 3 8 0 11 Rosiyani 627 5 17 6 Nimci 3 8 0 11 Bilorusi 29 5 0 8 Gruzini 2 8 0 08 Yevreyi 13 7 0 4 Bolgari 2 3 0 06 Virmeni 10 6 0 3 Korejci 1 4 0 04 Azerbajdzhanci 5 6 0 2 Uzbeki 1 4 0 04 Moldovani 4 4 0 12 Greki 1 1 0 03 Cigani 4 1 0 11 Inshi nacionalnosti 15 6 0 4 Movnij sklad naselennya Ukrayinsku movu vvazhayut ridnoyu 67 naselennya oblasti rosijsku viznachili yak ridnu 32 naselennya 1 31 lipnya 2017 u Wayback Machine Rajoni ta mista oblasnogo znachennya ukrayinska rosijska biloruska virmenska Dnipropetrovska oblast 67 0 31 9 0 2 0 2 1 Dnipro miskrada 46 5 52 5 0 1 0 2 2 Vilnogirsk 81 4 18 3 0 3 0 0 3 Kam yanske miskrada 65 5 33 8 0 2 0 2 4 Zhovti Vodi miskrada 77 1 20 9 0 1 0 1 5 Krivij Rig miskrada 71 4 27 2 0 2 0 1 6 Marganec miskrada 72 2 26 7 0 2 0 5 7 Nikopol 56 0 42 7 0 1 0 1 8 Novomoskovsk 80 9 18 5 0 1 0 1 9 Pokrov miskrada 67 7 31 7 0 2 0 1 10 Pavlograd 59 2 39 8 0 1 0 1 11 Pershotravensk 40 2 58 9 0 2 0 1 12 Sinelnikove 78 0 20 2 0 1 0 1 13 Ternivka miskrada 21 2 78 0 0 1 0 0 14 Apostolivskij rajon 86 6 12 6 0 4 0 1 15 Vasilkivskij rajon 94 5 4 6 0 2 0 2 16 Verhnodniprovskij rajon 90 0 9 2 0 2 0 1 17 Dniprovskij rajon 80 7 18 3 0 2 0 1 18 Krivorizkij rajon 91 4 7 7 0 3 0 2 19 Krinichanskij rajon 94 0 4 7 0 4 0 3 20 Magdalinivskij rajon 93 9 4 8 0 1 0 7 21 Mezhivskij rajon 94 7 3 9 0 1 0 1 22 Nikopolskij rajon 89 7 9 8 0 2 0 1 23 Novomoskovskij rajon 86 2 12 9 0 2 0 2 24 Pavlogradskij rajon 76 0 23 4 0 1 0 2 25 Petrikivskij rajon 95 5 4 0 0 1 0 2 26 Petropavlivskij rajon 91 4 8 0 0 1 0 3 27 Pokrovskij rajon 95 3 4 2 0 1 0 2 28 P yatihatskij rajon 92 3 6 3 0 2 0 4 29 Sinelnikivskij rajon 90 0 8 8 0 2 0 2 30 Solonyanskij rajon 92 7 6 4 0 2 0 2 31 Sofiyivskij rajon 94 6 4 3 0 3 0 1 32 Tomakivskij rajon 92 8 6 6 0 3 0 1 33 Carichanskij rajon 95 4 3 9 0 1 0 2 34 Shirokivskij rajon 92 5 6 4 0 6 0 1 35 Yur yivskij rajon 92 8 6 0 0 2 0 1 Najbilshi naseleni punkti Miski naseleni punkti z kilkistyu zhiteliv ponad 11 0 tisyach za danimi Derzhkomstatu Dnipro 1 000 506 Pershotravensk 28 363 Krivij Rig 629 695 Ternivka 28 298 Kam yanske 235 066 Vilnogirsk 23 235 Nikopol 112 102 Pidgorodne 19 521 Pavlograd 106 184 P yatihatki 18 845 Novomoskovsk 70 749 Verhnodniprovsk 16 364 Marganec 47 141 Apostolove 13 792 Zhovti Vodi 44 766 Zelenodolsk 13 349 Pokrov 39 497 Slobozhanske 13 221 Sinelnikove 30 724 Vasilkivka 11 738 Kursivom poznacheni selisha miskogo tipu EkonomikaDokladnishe Ekonomika Dnipropetrovskoyi oblasti Zavdyaki znachnim pokladam korisnih kopalin potuzhnij promislovij bazi rozvinutomu agropromislovomu kompleksu Dnipropetrovska oblast zajmaye odne z pershih misc v Ukrayini po rivnyu ekonomichnogo rozvitku osoblivo u takih galuzyah yak girnichovidobuvna i harchova promislovist metalurgiya energetika roslinnictvo Na Dnipropetrovshini viroblyayetsya 100 margancevoyi ta majzhe 80 zaliznoyi rudi 64 1 trub 27 1 metaloprokatu 33 3 chavunu 42 6 stali 20 1 koksu 17 3 cementu 20 0 vugillya 11 2 azotnih mineralnih chi himichnih dobriv 13 7 kisloti sirchanoyi 7 3 elektrodviguniv 7 5 svinini 16 1 kovbasnih virobiv 7 6 elektroenergiyi Pitoma vaga gospodarskogo kompleksu oblasti v zagalnoderzhavnih pokaznikah za roki nezalezhnosti Ukrayini vidchutno zrosla Pitoma vaga promislovogo virobnictva zbilshilas z 14 5 do 18 4 vidsotka silskogospodarskogo z 5 4 do 5 8 inozemnih investicij z 5 4 do 15 3 eksportu z 14 1 do 14 7 Rozdribnogo tovaroobigu z 7 do 7 9 Chastka oblasti v zagalnomu obsyazi investicij fondu oplati praci stabilno znahoditsya na rivni 8 10 vidsotkiv Oblast maye potuzhnij promislovij potencial Vin harakterizuyetsya visokim rivnem rozvitku vazhkoyi industriyi U regioni diyut ponad 700 osnovnih promislovih pidpriyemstv dvadcyati osnovnih vidiv ekonomichnoyi diyalnosti na yakih pracyuyut 354 3 tis osib Na Dnipropetrovshini viroblyayetsya 18 4 majzhe 205 mlrd grn usiyeyi realizovanoyi promislovoyi produkciyi Ukrayini Za cim pokaznikom oblast posidaye druge misce po Ukrayini Osnova promislovosti oblasti metalurgiya Na pidpriyemstvah cogo vidu diyalnosti zajnyato 94 2 tis osib Obsyagi realizovanoyi produkciyi skladayut 33 7 vid zagalnogo obsyagu po oblasti V oblasti viroblyayetsya 64 1 trub 27 1 prokatu 33 3 chavunu 42 6 stali 20 1 koksu vid zagalnogo obsyagu po Ukrayini Bilsha chastina produkciyi sertifikovana i vidpovidaye svitovomu rivnyu yakosti Produkciya truboprokatnih pidpriyemstv oblasti eksportuyetsya u 70 krayin svitu Oblast vhodit do chisla providnih eksporteriv ta zajmaye druge misce za obsyagami eksportu sered oblastej Ukrayini Na oblast pripadalo 14 7 eksportnih tovarnih operacij Ukrayini Tovarna struktura eksportu obumovlena promislovim potencialom oblasti Osnovu tovarnoyi strukturi skladali chorni metali 37 5 zagalnogo obsyagu eksportu tovariv mineralni produkti 22 6 virobi z chornih metaliv 14 3 transportni zasobi 10 1 produkciya himichnoyi promislovosti 2 4 ZlochinnistRiven zlochinnosti za 2012 rik na 10 tis naselennya skladaye 123 7 zlochiniv z nih 45 0 tyazhkih ta osoblivo tyazhkih Oblasna vladaDokladnishe Dnipropetrovska oblasna derzhavna administraciya Dokladnishe Dnipropetrovska oblasna rada Dnipropetrovska oblasna derzhavna administraciya Frakciyi Dnipropetrovskoyi oblasnoyi radi Stanom na kinec 2020 roku Partiya Misc 1 FRAKCIYa SLUGA NARODU 30 2 FRAKCIYa POLITIChNOYi PARTIYi OPOZICIJNA PLATFORMA ZA ZhITTYa 27 3 FRAKCIYa POLITIChNOYi PARTIYi PROPOZICIYa 17 4 16 5 FRAKCIYa YeS 13 6 FRAKCIYa POLITIChNOYi PARTIYi GROMADSKA SILA 9 7 FRAKCIYa BATKIVShINA 8Osvita i naukaDetalnishe Vishi navchalni zakladi Dnipropetrovskoyi oblasti Dnipropetrovskij derzhavnij universitet vnutrishnih sprav Dniprovskij nacionalnij universitet imeni Olesya Gonchara Dnipropetrovskij derzhavnij agrarno ekonomichnij universitet Dnipropetrovskij nacionalnij universitet zaliznichnogo transportu Universitet imeni Alfreda Nobelya Nacionalna metalurgijna akademiya Ukrayini Dniprovska politehnika Nacionalnij girnichij universitet Pridniprovska derzhavna akademiya budivnictva ta arhitekturi Ukrayinskij derzhavnij himiko tehnologichnij universitet Krivorizkij derzhavnij pedagogichnij universitet Krivorizkij nacionalnij universitet Dniprovskij derzhavnij tehnichnij universitetOhorona zdorov yaKulturaPetrikivskij rozpis Petrikivskij rozpis Skrinka 1980 ti Petriki vskij ro zpis abo petriki vka ukrayinske dekorativno ornamentalne narodne malyarstvo yake sformuvalosya na Dnipropetrovshini v selishi Petrikivka zvidki j pohodit nazva cogo vidu mistectva Pobutovi rechi iz vizerunkami v stili petrikivskogo rozpisu zbereglisya z XVII stolittya 2012 roku Ministerstvo kulturi viznachilo petrikivskij rozpis ob yektom elementom nematerialnoyi kulturnoyi spadshini Ukrayini 5 grudnya 2013 roku Petrikivskij rozpis bulo vklyucheno do Reprezentativnogo spisku nematerialnoyi kulturnoyi spadshini lyudstva YuNESKO Vidoma tehnika malyuvannya peretvorilasya na brend Naprikinci sichnya 2013 roku stvorili logotip Petrikivka Jogo bezkoshtovno peredali majstram selisha abi voni mogli dovoditi pokupcyam avtentichnist svoyeyi produkciyi Zasobi masovoyi informaciyiStanom na 2013 rik na Dnipropetrovshini bulo zareyestrovane 1241 periodichne vidannya u 2008 r blizko 900 z yakih bilshe 1 000 gazeti Pidpisatisya mozhna na 92 suspilno politichnih vidannya Sered 45 gazet komunalnoyi formi vlasnosti 9 mayut svoye vebpredstavnictvo Tochok realizaciyi presi nalichuvalosya 596 u 2008 roci blizko 1200 35 internet vidan j informagentstv predstavleni v oblasnomu centri ta velikih mistah Internetom u 2013 roci zhiteli oblasti koristuvalisya peredusim dlya spilkuvannya v socmerezhah Druge misce zajmalo vikoristannya elektronnoyi poshti Vidviduvannya informacijnih sajtiv znahodilosya na 5 misci Internet ne buv golovnim dzherelom informaciyi dlya dnipropetrovciv Za ohoplennyam auditoriyi yak i ranishe poperedu bulo telebachennya Presa ta internet vidannya mali priblizno odnakovu kilkist chitachiv Telekanali Regionalni 11 kanal Dnipro TV Suspilne Dnipro 9 kanal Vidkritij D1 IPT Dnipro Miscevi Nobel TV Dnipro Rudana Krivij Rig MST Marganec Zhovta richka Zhovti vodi PTRK Pavlograd Pershij Miskij Krivij Rig Radiostanciyi Ukrayinske radio Dnipro PTRK Pavlograd Gorod FM Krivij Rig Dnipro Nikopol Radio Krivbas Krivij Rig Radio Nostalzhi Nikopol Yevropa Dnipro Dnipro Dnipro Nikopol Samara Pavlograd Div takozhDnipropetrovska oblasna rada Dnipropetrovska oblasna derzhavna administraciya List tvorchoyi molodi DnipropetrovskaPrimitki Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2018 Procitovano 20 listopada 2018 Pomilka cituvannya Nepravilnij viklik tegu lt ref gt dlya vinosok pid nazvoyu ruh ne vkazano tekst Grupa nardepiv proponuye VR perejmenuvati Dnipropetrovsku oblast 27 kvitnya 2018 u Wayback Machine Interfax 27 kvitnya 2018 Proekt Zakonu pro vnesennya zmin do statti 133 Konstituciyi Ukrayini shodo perejmenuvannya Dnipropetrovskoyi oblasti 8329 vid 27 04 2018 27 04 2018 u Wayback Machine Oficijnij vebportal Verhovnoyi Radi Ukrayini Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 27 zhovtnya 2021 Rudenko Irina 19 travnya 2021 Shist rokiv dekomunizaciyi chomu Dnipropetrovshina j dosi ne Sicheslavshina Suspilne Novini ukr Procitovano 14 lyutogo 2023 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 28 listopada 2021 Konstitucijnij Sud Ukrayini 3 kvitnya 2019 Arhiv originalu za 4 kvitnya 2019 PDF Arhiv originalu PDF za 4 kvitnya 2019 Stanom na 2001 rik http www ukrcensus gov ua regions reg dnipr 12 travnya 2008 u Wayback Machine Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2018 roku PDF Pri zaznachenni dinamiki narodonaselennya bralas do uvagi zmina za period z sichnya 2016 po sichen 2018 roku Arhiv originalu za 10 chervnya 2015 Procitovano 15 listopada 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 10 kvitnya 2010 Procitovano 19 bereznya 2014 Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Arhiv originalu za 25 serpnya 2021 Procitovano 25 serpnya 2021 Eleven new inscriptions on the Representative List of the Intangible Heritage of Humanity angl UNESCOPRESS 5 grudnya 2013 Arhiv originalu za 19 chervnya 2015 Procitovano 6 grudnya 2013 Petrikivskij rozpis potrapiv do spisku YuNESKO BBC Ukrayina 5 grudnya 2013 Arhiv originalu za 19 chervnya 2015 Procitovano 6 grudnya 2013 Petrikovskaya rospis stala kulturnym naslediem chelovechestva Arhiv originalu za 19 chervnya 2015 Procitovano 8 sichnya 2015 Petrikivskij rozpis teper maye oficijnij logotip Arhiv originalu za 19 chervnya 2015 Procitovano 8 sichnya 2015 Arhiv originalu za 3 serpnya 2013 Procitovano 2 serpnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Dzherela ta literaturaMali mista Ukrayini Dnipropetrovska oblast bibliogr pokazhch 1 lyutogo 2020 u Wayback Machine M vo region rozvitku bud va ta zhitl komun gosp va Ukrayini Derzh nauk arhitektur bud b ka im V G Zabolotnogo uklad D O Mironenko S M Kajnova O V Uglova redkol G A Vojcehivska vidp red ta in nauk konsultant O G Bazhan Kiyiv DNABB im V G Zabolotnogo 2016 126 s il Ya V Vermenich Dnipropetrovska oblast 24 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D S 414 ISBN 966 00 0405 2 N I Kapustina O O Pilonov Dnipropetrovska oblast 25 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X LiteraturaBardagova L O Batarina O F Bilous M D ta inshi Dnipropetrovska oblast Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR u 26 t P T Tronko golova Golovnoyi redkolegiyi K Golovna redakciya URE AN URSR 1967 1974 tom Dnipropetrovska oblast A Ya Pashenko golova redkolegiyi tomu 1969 959s S 9 62PosilannyaDnipropetrovska oblast u sestrinskih Vikiproyektah Temi u Vikidzherelah Novini u Vikinovinah Dnipropetrovska oblast u Vikimandrah Dnipropetrovska oblast u Vikishovishi Oficijnij sajt Dnipropetrovskoyi oblasnoyi radi 30 bereznya 2008 u Wayback Machine Golovne upravlinnya statistiki u Dnipropetrovskij oblasti 25 lyutogo 2008 u Wayback Machine Dnipropetrovska oblasna universalna naukova biblioteka 11 veresnya 2012 u Wayback Machine Dnipropetrovska oblast u skladi URSR 17 bereznya 2013 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Dnipropetrovska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1969 959 s Poltavska oblast Harkivska oblast Kirovogradska oblast Donecka oblast Mikolayivska oblast Hersonska oblast Zaporizka oblast