Криворі́зька окру́га — адміністративно-територіальна одиниця Української СРР в 1923–1930 роках. Окружний центр — місто Кривий Ріг. На момент утворення складалася з 13 районів.
Криворізька округа | |
---|---|
Основні дані | |
Країна: | |
Губернія: | Катеринославська (до 1925) |
Утворена: | 1923 |
Ліквідована: | 1930 |
Населення: | 565 012 (1926) |
Населені пункти та ради | |
Окружний центр: | Кривий Ріг |
Кількість районних рад: | 13 |
![]() | |
Мапа округи | |
Окружна влада | |
Газета: | «Красный горняк» (1924—1928); «Червоний гірник» (з 1928) |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4ek1pOGxSREFsT1VFbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREVsT1RZbFJEQWxRamNsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3pKVVF3SlVJekpVUXdKVUl3WHlVeU9DVkVNQ1U1UVNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOaVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsUWtVbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREVsT0RNbFJEQWxRak1sTWprdU1Ua3lOeTVxY0djdk1qY3djSGd0SlVRd0pUbEJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVReEpUazJKVVF3SlVJM0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNNeVZFTUNWQ01GOGxNamdsUkRBbE9VRWxSREVsT0RBbFJEQWxRamdsUkRBbFFqSWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpZbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVReEpUZ3pKVVF3SlVJekpUSTVMakU1TWpjdWFuQm4uanBn.jpg)
2. Божедарівський;
3. Долинський;
4. Зеленівський;
5. Казанківський;
6. Криворізький;
7. Нікопольський;
8. П'ятихатський;
9. Софіївський;
10. Широківський.
Історія
Округа утворена 7 березня 1923 року постановою Всеукраїнського Центрального Виконавчого Комітету «Про адміністративно-територіальний поділ Катеринославщини» (Катеринославської губернії) у складі таких, існуючих на той час, повітів: Криворізького, Никопольського (частини), В.-Дніпровського (частини), в складі таких районів (волостей):
- Адамівський район з центром в Адамівці з волостей: Алферівської, Адамівської, Олександрівської й Гуляй-Пільської.
- Апостолівський район з центром в Апостолові, з волостей: Грушевської, Мар'їнської, Покрівської, Костромської і Високопільської.
- Казанківський район з центром в с. Казанці, з волостей: Миколаївської, Казанківської і Федорівської.
- Криворізький район з центром в м. Кривий-Ріг, з волостей: Ново-Криворізької, Богоблагодатівської, Весело-Тернівської, Софіїво-Гейківської.
- Долинський район з центром ст. Долинська, з волостей: Братолюбівської і Боківської.
- Лозоватський район з центром в с. Лозоватці, з волостей: Ганнівської, Корсунської, Гуріївської і Лозоватської.
- Михайлівський район з центром в с. Михайлівці, з волостей: Ново-Миколаївської, Михайлівської, Камянської і Бузулуцької.
- Никопільський район з центром в м. Никополі, з волостей: Никопільської, Ново-Павлівської, Красно-Григор'ївської, Городищенської і Борисовської.
- Пятихатський район з центром в с. Пятихатки, з волостей: Комісарівської і Саксаганської.
- Петрівський район з центром в с. Петрівці, з волостей: Петрівської, Зеленської і Жовтянської.
- Софіївський район з центром в с. Софіївці, волостей: Ордо-Васильївської, Софіївскої I-ї, Мар'янівської та Ізлуцької.
- Широківський район з центром в с. Широкому, з волостей: Шестерянської, Миколаївської 1-ї, Широківської і Інгулецької.
- Шолохівський район з центром в с. Шолохово, з волостей: Лошкарівської, Ново-Софіївської, Шолохівської, Покровської та Олексіївської.
На півночі округа межувала з Кременчуцькою округою, на північному заході з Зинов'євською, на південному заході з Миколаївською, на півдні з Херсонською та Мелітопольською, на південному сході Запорізькою та з Дніпропетровською на сході.
10 грудня 1924 року постановою ВУЦВК і РНК УСРР «Про зміни адміністраційно-територіяльного поділу Катеринославщини» центр Адамівського району Криворізької округи перенесено з с. Адамівки в с. Божедарівку, перейменувавши Адамівський район у Божедарівський, а центр Петрівського району Криворізької округи — з с. Петрівки в с. Зелене, перейменувавши Петрівський район у Зеленівський.
За даними Катеринославського губернського статистичного бюро на 1 січня 1925 року в Криворізькому окрузі: районів — 13, а саме:
№ | Назва району | Назва та тип райцентру |
---|---|---|
1 | Апостолівський | с. Покровське |
2 | Божедарівський | сел. Божедарівка |
3 | Долинський | сел. Долинське |
4 | Зеленівський | с. Зелене |
5 | Казанківський | м-ко Казанка |
6 | Криворізький | с. Бухарино (Долгінцеве) |
7 | Лозоватський | с. Лозоватка |
8 | Михайлівський | с. Михайлівка |
9 | Нікопольський | місто Нікополь |
10 | Саксаганський | с. Саксагань |
11 | Софіївський | с. Софіївка Велика |
12 | Широківський | с. Широке |
13 | Шолоховський | с. Шолохове |
Сільрад — 159, населених пунктів — 1110.
Число населених пунктів по їх роду:
- Міст-райцентрів — 1,
- Містечок, сіл, колоній і деревень — 442,
- Поселень і хуторів — 400,
- Колективів, колгоспів, і сільськогосподарських артілей — 34,
- Радгоспів — 20,
- Копалень — 25,
- Залізничних поселень — 186,
- Інших поселень — 2.
3 червня 1925 року постановою ВУЦВК «Про ліквідацію губерень й про перехід на трьохступневу систему управління» скасовано з 1-го серпня 1925 року адміністраційно-територіальний поділ УСРР на губерні та з 15 червня 1925 року територію УСРР, не рахуючи АМСРР, поділено на 41 округ, серед них і Криворізький.
3 червня 1925 року територію Ново-Стародубського району віднесено в склад Криворізької округи з розформованої Олександрійської округи.
За даними реєстру округ та районів по Україні Центральної адміністративно-територіальної комісії при ВУЦВК на 1 жовтня 1925 року Криворізька округа має: районів — 14, а саме:
№ | Назва районів | Назва райцентрів | Число сільрад |
---|---|---|---|
1 | Апостоловський | сел. Апостолове | 11 |
2 | Божедарівський | сел. Божедарівка | 18 |
3 | Долинський | сел. Долинське | 16 |
4 | Зеленський | с. Зелене | 13 |
5 | Казанківський | м-ко Казанка | 15 |
6 | Криворізький | місто Кривий Ріг | 16 |
7 | Лозоватківський | с. Лозоватка | 8 |
8 | Михайлівський | с. Михайлівка | 15 |
9 | Нікопільський | місто Нікопіль | 11 |
10 | Ново-Стародубський | с. Ново-Стародуб | 8 |
11 | Саксаганьський | с. Саксагань | 8 |
12 | Софіївський | с. Софіївка | 20 |
13 | Широківський | м-ко Широке | 12 |
14 | Шолоховський | с. Шолохове | 13 |
Сільрад — 184.
29 вересня 1926 року постановою ВУЦВК і РНК УСРР «Про зміни адміністративно-територіального поділу Криворізької округи» Ново-Стародубський, Лозоватський, Михайлівський та Шолохівський райони були розформовані. За рахунок їх територій були укрупнені Апостолівський, Долинський, Зеленський, Криворізький, Никопільський, Саксаганський, Софіївський, Широківський райони. Також з одних районів в інші було передано території декількох сільських рад. Перенесено районовий центр Зеленського району Криворізької округи з села Зелене до села Петрове того самого району, перейменувавши Зеленський район у Петрівський. Перенесено районовий центр Саксаганського району Криворізької округи з села Саксагани до присілка П'ятихатка того самого району, перейменувавши Саксаганський район на П'ятихатський.
За даними статистичного відділу НКВД РСФРР на 1 січня 1929 року Криворізький округ мав: районів — 10, а саме:
№ | Назва району | Назва та тип райцентру | Число сільрад |
1 | Апостолівський | с. Покровське | 18 |
2 | Божедарівський | сел. Божедарівка | 16 |
3 | Долинський | сел. Долинське | 19 |
4 | Петровський(Зеленівський) | с. Петрове | 19 |
5 | Казанківський | м-ко Казанка | 14 |
6 | Криворізький | місто Кривий Ріг | 22 |
7 | Нікопольський | місто Нікополь | 23 |
8 | П'ятихатський | с. П'ятихатка | 16 |
9 | Софіївський | с. Софіївка | 24 |
10 | Широкський | м-ко Широке | 13 |
Сільрад — 184, міст — 2, інших населених місць — 1319.
2 вересня 1930 року постановою ВУЦВК і РНК УСРР «Про ліквідацію округ та перехід на двоступневу систему управління» адміністративно-територіальний поділ Української соціалістичної радянської республіки на округи скасовано з 15 вересня 1930 року. З тієї ж дати встановлено 503 окремі адміністративні одиниці, з них 484 райони, що розподілялися за кількістю населення, перспективами зросту, можливістю інтенсифікації господарства та іншими економічними ознаками на три категорії. Тією ж постановою ліквідовано Широкинський район з віднесенням всієї його території до складу Криворізького району.
По колишній Криворізькій окрузі встановлено 10 районів:
№ по черзі | Назва району | Назва та тип райцентру | Якої категорії |
1 | Криворізький | місто Кривий Ріг | III |
2 | Нікопільський | місто Нікопіль | III |
3 | П'ятихатський | с. П'ятихатка | II |
4 | Апостолівський | сел. Покровське | I |
5 | Божедарівський | сел. Божедарівка | I |
6 | Долинський | сел. Долинське | I |
7 | Ізлучистий | колон. Ізлучиста | I -нац. євр. |
8 | Казанківський | м-ко Казанка | I |
9 | Петрівський | с. Петрове | I |
10 | Софіївський | с. Софіївка | I |
- Карта Криворізької округи у складі Катеринославської губернії, 1923
- Карта Криворізької округи, адміністративні межі станом на 1 жовтня 1925
- Карта Криворізької округи, адміністративні межі станом на 1 березня 1927
Населення
За даними на 1 жовтня 1925 року, складалася з 14 районів та 184 сільрад, населення становило 489 тис. осіб.
Національний склад
Відповідно до Всесоюзного перепису населення 1926 року в окрузі проживало 565 012 мешканців (48,16 % чоловіків і 51,84 % жінок). З них 71 705 були міськими, а 493 031 сільськими жителями.
За національним складом 87,9 % населення були українці, 5,4 % росіяни, 3,8 % євреї, 1,6 % німці, 0,55 % білоруси
Район | Населення, осіб | Національний склад, % | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
українці | росіяни | євреї | німці | білоруси | поляки | цигани | ||
м. Кривий Ріг | 31 285 | 69,2 | 10,0 | 18,3 | 0,5 | 0,6 | 0,7 | |
Апостолівський | 48 037 | 91,4 | 4,0 | 0,4 | 3,4 | 0,2 | 0,1 | 0,2 |
Божедарівський | 39 950 | 93,8 | 2,5 | 0,9 | 2,0 | 0,3 | 0,4 | |
Долинський | 49 619 | 95,8 | 1,4 | 1,5 | 0,7 | 0,2 | 0,1 | |
Зеленівський | 51 896 | 99,0 | 0,4 | 0,4 | 0,1 | 0,1 | ||
Казанківський | 38 659 | 86,6 | 11,8 | 1,1 | 0,3 | 0,1 | 0,1 | |
Криворізький | 67 818 | 82,3 | 9,3 | 2,1 | 2,4 | 3,2 | 0,3 | |
Нікопольський | 82 586 | 79,4 | 11,5 | 3,9 | 4,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 |
П'ятихатський | 65 177 | 96,2 | 1,7 | 1,1 | 0,4 | 0,2 | 0,1 | 0,1 |
Софіївський | 51 459 | 86,0 | 1,1 | 10,2 | 2,4 | 0,1 | 0,1 | |
Широківський | 38 516 | 85,2 | 4,5 | 8,3 | 1,3 | 0,2 | 0,1 | |
Криворізька округа | 565 012 | 87,9 | 5,4 | 3,8 | 1,8 | 0,5 | 0,2 | 0,1 |
Мовний склад
Рідна мова населення Криворізької округи за переписом 1926 року
Район | Населення, осіб | Рідна мова, % | ||
---|---|---|---|---|
українська | російська | інша | ||
м. Кривий Ріг | 31 285 | 61,9 | 26,0 | 12,1 |
Апостолівський | 48 037 | 90,0 | 5,8 | 4,2 |
Божедарівський | 39 950 | 93,4 | 3,8 | 2,8 |
Долинський | 49 619 | 95,1 | 2,6 | 2,3 |
Зеленівський | 51 896 | 98,2 | 1,1 | 0,7 |
Казанківський | 38 659 | 83,3 | 15,0 | 1,7 |
Криворізький | 67 818 | 78,0 | 16,0 | 6,0 |
Нікопольський | 82 586 | 73,5 | 19,9 | 6,6 |
П'ятихатський | 65 177 | 95,8 | 2,7 | 1,5 |
Софіївський | 51 459 | 85,7 | 1,5 | 12,8 |
Широківський | 38 516 | 83,8 | 6,5 | 9,7 |
Криворізька округа | 565 012 | 85,4 | 9,3 | 5,3 |
Керівники округи
Відповідальні секретарі окружного комітету КП(б)У
- Чурін (1923),
- (1924—.08.1925),
- Чувирін Михайло Євдокимович (.08.1925—18.11.1927),
- Фінковський Олексій Іванович (18.11.1927—1928),
- Маркітан Павло Пилипович (.09.1928—.08.1930).
Голови окружного виконавчого комітету
- Колос Григорій Оксентійович (.03.1923—.12.1923),
- Гречнєв (.12.1923—1924),
- (1924—.12.1924),
- Копитовський (1924—.07.1925),
- (.07.1925—14.05.1926),
- Крупко Семен Никифорович (14.05.1926—.07.1927),
- (.09.1927—1928),
- Голубятніков Михайло Данилович (1929),
- Голишев Георгій Юхимович (1929—.06.1930),
- (.06.1930—.08.1930).
Примітки
- Постанова Всеукраїнського Центрального Виконавчого Комітету від 7 березня 1923 року «Про адміністративно-територіяльний поділ Катеринославщини».
- УСРР, Постанова ВУЦВК і РНК. ЗУРРСУУ/1924/1/52/Про зміни адміністраційно-територіяльного поділу Катеринославщини — Вікіджерела. uk.wikisource.org (укр.). Процитовано 25 квітня 2023.
- Описание населенных мест Екатеринославской губернии Opisanie naselennix mest Ekaterinoslavskoi gybernii. www.libr.dp.ua. Процитовано 27 квітня 2023.
- ЗУРРСУУ/1925/1/29-30/Про ліквідацію губерень й про перехід на трьохступневу систему управління — Вікіджерела. web.archive.org. 27 жовтня 2021. Архів оригіналу за 27 жовтня 2021. Процитовано 26 квітня 2023.
- ЗУРРСУУ/1925/1/29-30/Про скасування Олександрійської округи й инші зміни адміністраційно-територіяльного поділу Катеринославщини — Вікіджерела. uk.wikisource.org (укр.). Процитовано 25 квітня 2023.
- АДМІНІСТРАЦІЙНО-ТЕРИТОРІЯЛЬНИЙ ПОДІЛ У. С. Р. Р. (1925). resource.history.org.ua. Процитовано 27 квітня 2023.
- УСРР, Постанова Всеукраїнського Центрального Виконавчого Комітету і Ради Народніх Комісарів. ЗУРРСУУ/1926/1/61/Про зміни адміністративно-територіяльного поділу Криворізької округи — Вікіджерела. uk.wikisource.org (укр.). Процитовано 25 квітня 2023.
- АДМИНИСТРАТИВНО-ТЕРРИТОРИАЛЬНОЕ ДЕЛЕНИЕ СОЮЗА И СПИСОК ВАЖНЕЙШИХ НАСЕЛЕННЫХ ПУНКТОВ С ХРОНОЛОГИЧЕСКИМПЕРЕЧНЕМ ПОСТАНОВЛЕНИЙ ОБ ИЗМЕНЕНИИ ГРАНИЦ ГУБЕРНИЙ, ОБЛАСТЕЙ И РЕСПУБЛИК С 1917 ДО 1929 Г. (1929). resource.history.org.ua. Процитовано 27 квітня 2023.
- УСРР, Постанова Всеукраїнського центрального виконавчого комітету і Ради народніх комісарів. ЗЗРРСУУ/1930/1/23/Про ліквідацію округ та перехід на двоступневу систему управління — Вікіджерела. uk.wikisource.org (укр.). Процитовано 25 квітня 2023.
- Всесоюзная перепись населения 1926 года. — М. : Издание ЦСУ Союза ССР, 1928—1929. (рос.)
Посилання
- Демоскоп. [ 19 лютого 2015 у Wayback Machine.]
Джерела
- Верменич Я. В. Криворізька округа// Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — С. 327. — . [ 10 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Верменич Я. В. Криворізька округа // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2014. — Т. 15 : Кот — Куз. — 711 с. — . [ 18 серпня 2016 у Wayback Machine.]
- Всесоюзная перепись населения 1926 года. Том 10–16. Таблица VI. Население по полу, народности. — М. : Издание ЦСУ Союза ССР, 1928—1929. (рос.)
- Криворожский округ (1923—1930) // Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898—1991. (рос.) [ 6 травня 2021 у Wayback Machine.]
- Матеріяли до опису округ УСРР. Криворізька округа / Центр. стат. упр. УСРР; [перед. слово М. Вольфа]. — Харків: [Київ-Друк], 1926. — VIII, 52 c. : іл.
- Территориальное и административное деление Союза ССР (на 1 января 1926 года) / [Предисл.: Н. А. Коковин, С. М. Гурвич]. — Москва : ГУКХ НКВД: [тип. МКХ им. Ф. Я. Лаврова], 1926. — 284 с.(рос.)
![]() | Це незавершена стаття з географії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
![]() | Це незавершена стаття з історії України. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ne plutati z okrugoyu Krivij Rig administrativno teritorialnim utvorennyam chasiv nacistskoyi okupaciyi 1941 1943 rr Krivori zka okru ga administrativno teritorialna odinicya Ukrayinskoyi SRR v 1923 1930 rokah Okruzhnij centr misto Krivij Rig Na moment utvorennya skladalasya z 13 rajoniv Krivorizka okruga Osnovni dani Krayina USRR Guberniya Katerinoslavska do 1925 Utvorena 1923 Likvidovana 1930 Naselennya 565 012 1926 Naseleni punkti ta radi Okruzhnij centr Krivij Rig Kilkist rajonnih rad 13 Mapa okrugi Okruzhna vlada Gazeta Krasnyj gornyak 1924 1928 Chervonij girnik z 1928 Shematichna karta Krivorizkoyi okrugi stanom na 01 01 1927 Rajoni 1 Apostolivskij 2 Bozhedarivskij 3 Dolinskij 4 Zelenivskij 5 Kazankivskij 6 Krivorizkij 7 Nikopolskij 8 P yatihatskij 9 Sofiyivskij 10 Shirokivskij IstoriyaOkruga utvorena 7 bereznya 1923 roku postanovoyu Vseukrayinskogo Centralnogo Vikonavchogo Komitetu Pro administrativno teritorialnij podil Katerinoslavshini Katerinoslavskoyi guberniyi u skladi takih isnuyuchih na toj chas povitiv Krivorizkogo Nikopolskogo chastini V Dniprovskogo chastini v skladi takih rajoniv volostej Adamivskij rajon z centrom v Adamivci z volostej Alferivskoyi Adamivskoyi Oleksandrivskoyi j Gulyaj Pilskoyi Apostolivskij rajon z centrom v Apostolovi z volostej Grushevskoyi Mar yinskoyi Pokrivskoyi Kostromskoyi i Visokopilskoyi Kazankivskij rajon z centrom v s Kazanci z volostej Mikolayivskoyi Kazankivskoyi i Fedorivskoyi Krivorizkij rajon z centrom v m Krivij Rig z volostej Novo Krivorizkoyi Bogoblagodativskoyi Veselo Ternivskoyi Sofiyivo Gejkivskoyi Dolinskij rajon z centrom st Dolinska z volostej Bratolyubivskoyi i Bokivskoyi Lozovatskij rajon z centrom v s Lozovatci z volostej Gannivskoyi Korsunskoyi Guriyivskoyi i Lozovatskoyi Mihajlivskij rajon z centrom v s Mihajlivci z volostej Novo Mikolayivskoyi Mihajlivskoyi Kamyanskoyi i Buzuluckoyi Nikopilskij rajon z centrom v m Nikopoli z volostej Nikopilskoyi Novo Pavlivskoyi Krasno Grigor yivskoyi Gorodishenskoyi i Borisovskoyi Pyatihatskij rajon z centrom v s Pyatihatki z volostej Komisarivskoyi i Saksaganskoyi Petrivskij rajon z centrom v s Petrivci z volostej Petrivskoyi Zelenskoyi i Zhovtyanskoyi Sofiyivskij rajon z centrom v s Sofiyivci volostej Ordo Vasilyivskoyi Sofiyivskoyi I yi Mar yanivskoyi ta Izluckoyi Shirokivskij rajon z centrom v s Shirokomu z volostej Shesteryanskoyi Mikolayivskoyi 1 yi Shirokivskoyi i Inguleckoyi Sholohivskij rajon z centrom v s Sholohovo z volostej Loshkarivskoyi Novo Sofiyivskoyi Sholohivskoyi Pokrovskoyi ta Oleksiyivskoyi Na pivnochi okruga mezhuvala z Kremenchuckoyu okrugoyu na pivnichnomu zahodi z Zinov yevskoyu na pivdennomu zahodi z Mikolayivskoyu na pivdni z Hersonskoyu ta Melitopolskoyu na pivdennomu shodi Zaporizkoyu ta z Dnipropetrovskoyu na shodi 10 grudnya 1924 roku postanovoyu VUCVK i RNK USRR Pro zmini administracijno teritoriyalnogo podilu Katerinoslavshini centr Adamivskogo rajonu Krivorizkoyi okrugi pereneseno z s Adamivki v s Bozhedarivku perejmenuvavshi Adamivskij rajon u Bozhedarivskij a centr Petrivskogo rajonu Krivorizkoyi okrugi z s Petrivki v s Zelene perejmenuvavshi Petrivskij rajon u Zelenivskij Za danimi Katerinoslavskogo gubernskogo statistichnogo byuro na 1 sichnya 1925 roku v Krivorizkomu okruzi rajoniv 13 a same Nazva rajonu Nazva ta tip rajcentru 1 Apostolivskij s Pokrovske 2 Bozhedarivskij sel Bozhedarivka 3 Dolinskij sel Dolinske 4 Zelenivskij s Zelene 5 Kazankivskij m ko Kazanka 6 Krivorizkij s Buharino Dolginceve 7 Lozovatskij s Lozovatka 8 Mihajlivskij s Mihajlivka 9 Nikopolskij misto Nikopol 10 Saksaganskij s Saksagan 11 Sofiyivskij s Sofiyivka Velika 12 Shirokivskij s Shiroke 13 Sholohovskij s Sholohove Silrad 159 naselenih punktiv 1110 Chislo naselenih punktiv po yih rodu Mist rajcentriv 1 Mistechok sil kolonij i dereven 442 Poselen i hutoriv 400 Kolektiviv kolgospiv i silskogospodarskih artilej 34 Radgospiv 20 Kopalen 25 Zaliznichnih poselen 186 Inshih poselen 2 3 chervnya 1925 roku postanovoyu VUCVK Pro likvidaciyu guberen j pro perehid na trohstupnevu sistemu upravlinnya skasovano z 1 go serpnya 1925 roku administracijno teritorialnij podil USRR na guberni ta z 15 chervnya 1925 roku teritoriyu USRR ne rahuyuchi AMSRR podileno na 41 okrug sered nih i Krivorizkij 3 chervnya 1925 roku teritoriyu Novo Starodubskogo rajonu vidneseno v sklad Krivorizkoyi okrugi z rozformovanoyi Oleksandrijskoyi okrugi Za danimi reyestru okrug ta rajoniv po Ukrayini Centralnoyi administrativno teritorialnoyi komisiyi pri VUCVK na 1 zhovtnya 1925 roku Krivorizka okruga maye rajoniv 14 a same Nazva rajoniv Nazva rajcentriv Chislo silrad 1 Apostolovskij sel Apostolove 11 2 Bozhedarivskij sel Bozhedarivka 18 3 Dolinskij sel Dolinske 16 4 Zelenskij s Zelene 13 5 Kazankivskij m ko Kazanka 15 6 Krivorizkij misto Krivij Rig 16 7 Lozovatkivskij s Lozovatka 8 8 Mihajlivskij s Mihajlivka 15 9 Nikopilskij misto Nikopil 11 10 Novo Starodubskij s Novo Starodub 8 11 Saksaganskij s Saksagan 8 12 Sofiyivskij s Sofiyivka 20 13 Shirokivskij m ko Shiroke 12 14 Sholohovskij s Sholohove 13 Silrad 184 29 veresnya 1926 roku postanovoyu VUCVK i RNK USRR Pro zmini administrativno teritorialnogo podilu Krivorizkoyi okrugi Novo Starodubskij Lozovatskij Mihajlivskij ta Sholohivskij rajoni buli rozformovani Za rahunok yih teritorij buli ukrupneni Apostolivskij Dolinskij Zelenskij Krivorizkij Nikopilskij Saksaganskij Sofiyivskij Shirokivskij rajoni Takozh z odnih rajoniv v inshi bulo peredano teritoriyi dekilkoh silskih rad Pereneseno rajonovij centr Zelenskogo rajonu Krivorizkoyi okrugi z sela Zelene do sela Petrove togo samogo rajonu perejmenuvavshi Zelenskij rajon u Petrivskij Pereneseno rajonovij centr Saksaganskogo rajonu Krivorizkoyi okrugi z sela Saksagani do prisilka P yatihatka togo samogo rajonu perejmenuvavshi Saksaganskij rajon na P yatihatskij Za danimi statistichnogo viddilu NKVD RSFRR na 1 sichnya 1929 roku Krivorizkij okrug mav rajoniv 10 a same Nazva rajonu Nazva ta tip rajcentru Chislo silrad 1 Apostolivskij s Pokrovske 18 2 Bozhedarivskij sel Bozhedarivka 16 3 Dolinskij sel Dolinske 19 4 Petrovskij Zelenivskij s Petrove 19 5 Kazankivskij m ko Kazanka 14 6 Krivorizkij misto Krivij Rig 22 7 Nikopolskij misto Nikopol 23 8 P yatihatskij s P yatihatka 16 9 Sofiyivskij s Sofiyivka 24 10 Shirokskij m ko Shiroke 13 Silrad 184 mist 2 inshih naselenih misc 1319 2 veresnya 1930 roku postanovoyu VUCVK i RNK USRR Pro likvidaciyu okrug ta perehid na dvostupnevu sistemu upravlinnya administrativno teritorialnij podil Ukrayinskoyi socialistichnoyi radyanskoyi respubliki na okrugi skasovano z 15 veresnya 1930 roku Z tiyeyi zh dati vstanovleno 503 okremi administrativni odinici z nih 484 rajoni sho rozpodilyalisya za kilkistyu naselennya perspektivami zrostu mozhlivistyu intensifikaciyi gospodarstva ta inshimi ekonomichnimi oznakami na tri kategoriyi Tiyeyu zh postanovoyu likvidovano Shirokinskij rajon z vidnesennyam vsiyeyi jogo teritoriyi do skladu Krivorizkogo rajonu Po kolishnij Krivorizkij okruzi vstanovleno 10 rajoniv po cherzi Nazva rajonu Nazva ta tip rajcentru Yakoyi kategoriyi 1 Krivorizkij misto Krivij Rig III 2 Nikopilskij misto Nikopil III 3 P yatihatskij s P yatihatka II 4 Apostolivskij sel Pokrovske I 5 Bozhedarivskij sel Bozhedarivka I 6 Dolinskij sel Dolinske I 7 Izluchistij kolon Izluchista I nac yevr 8 Kazankivskij m ko Kazanka I 9 Petrivskij s Petrove I 10 Sofiyivskij s Sofiyivka I Karta Krivorizkoyi okrugi u skladi Katerinoslavskoyi guberniyi 1923 Karta Krivorizkoyi okrugi administrativni mezhi stanom na 1 zhovtnya 1925 Karta Krivorizkoyi okrugi administrativni mezhi stanom na 1 bereznya 1927NaselennyaZa danimi na 1 zhovtnya 1925 roku skladalasya z 14 rajoniv ta 184 silrad naselennya stanovilo 489 tis osib Nacionalnij sklad Vidpovidno do Vsesoyuznogo perepisu naselennya 1926 roku v okruzi prozhivalo 565 012 meshkanciv 48 16 cholovikiv i 51 84 zhinok Z nih 71 705 buli miskimi a 493 031 silskimi zhitelyami Za nacionalnim skladom 87 9 naselennya buli ukrayinci 5 4 rosiyani 3 8 yevreyi 1 6 nimci 0 55 bilorusi Rajon Naselennya osib Nacionalnij sklad ukrayinci rosiyani yevreyi nimci bilorusi polyaki cigani m Krivij Rig 31 285 69 2 10 0 18 3 0 5 0 6 0 7 Apostolivskij 48 037 91 4 4 0 0 4 3 4 0 2 0 1 0 2 Bozhedarivskij 39 950 93 8 2 5 0 9 2 0 0 3 0 4 Dolinskij 49 619 95 8 1 4 1 5 0 7 0 2 0 1 Zelenivskij 51 896 99 0 0 4 0 4 0 1 0 1 Kazankivskij 38 659 86 6 11 8 1 1 0 3 0 1 0 1 Krivorizkij 67 818 82 3 9 3 2 1 2 4 3 2 0 3 Nikopolskij 82 586 79 4 11 5 3 9 4 3 0 1 0 2 0 1 P yatihatskij 65 177 96 2 1 7 1 1 0 4 0 2 0 1 0 1 Sofiyivskij 51 459 86 0 1 1 10 2 2 4 0 1 0 1 Shirokivskij 38 516 85 2 4 5 8 3 1 3 0 2 0 1 Krivorizka okruga 565 012 87 9 5 4 3 8 1 8 0 5 0 2 0 1 Movnij sklad Ridna mova naselennya Krivorizkoyi okrugi za perepisom 1926 roku Rajon Naselennya osib Ridna mova ukrayinska rosijska insha m Krivij Rig 31 285 61 9 26 0 12 1 Apostolivskij 48 037 90 0 5 8 4 2 Bozhedarivskij 39 950 93 4 3 8 2 8 Dolinskij 49 619 95 1 2 6 2 3 Zelenivskij 51 896 98 2 1 1 0 7 Kazankivskij 38 659 83 3 15 0 1 7 Krivorizkij 67 818 78 0 16 0 6 0 Nikopolskij 82 586 73 5 19 9 6 6 P yatihatskij 65 177 95 8 2 7 1 5 Sofiyivskij 51 459 85 7 1 5 12 8 Shirokivskij 38 516 83 8 6 5 9 7 Krivorizka okruga 565 012 85 4 9 3 5 3Kerivniki okrugiVidpovidalni sekretari okruzhnogo komitetu KP b U Churin 1923 1924 08 1925 Chuvirin Mihajlo Yevdokimovich 08 1925 18 11 1927 Finkovskij Oleksij Ivanovich 18 11 1927 1928 Markitan Pavlo Pilipovich 09 1928 08 1930 Golovi okruzhnogo vikonavchogo komitetu Kolos Grigorij Oksentijovich 03 1923 12 1923 Grechnyev 12 1923 1924 1924 12 1924 Kopitovskij 1924 07 1925 07 1925 14 05 1926 Krupko Semen Nikiforovich 14 05 1926 07 1927 09 1927 1928 Golubyatnikov Mihajlo Danilovich 1929 Golishev Georgij Yuhimovich 1929 06 1930 06 1930 08 1930 PrimitkiPostanova Vseukrayinskogo Centralnogo Vikonavchogo Komitetu vid 7 bereznya 1923 roku Pro administrativno teritoriyalnij podil Katerinoslavshini USRR Postanova VUCVK i RNK ZURRSUU 1924 1 52 Pro zmini administracijno teritoriyalnogo podilu Katerinoslavshini Vikidzherela uk wikisource org ukr Procitovano 25 kvitnya 2023 Opisanie naselennyh mest Ekaterinoslavskoj gubernii Opisanie naselennix mest Ekaterinoslavskoi gybernii www libr dp ua Procitovano 27 kvitnya 2023 ZURRSUU 1925 1 29 30 Pro likvidaciyu guberen j pro perehid na trohstupnevu sistemu upravlinnya Vikidzherela web archive org 27 zhovtnya 2021 Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2021 Procitovano 26 kvitnya 2023 ZURRSUU 1925 1 29 30 Pro skasuvannya Oleksandrijskoyi okrugi j inshi zmini administracijno teritoriyalnogo podilu Katerinoslavshini Vikidzherela uk wikisource org ukr Procitovano 25 kvitnya 2023 ADMINISTRACIJNO TERITORIYaLNIJ PODIL U S R R 1925 resource history org ua Procitovano 27 kvitnya 2023 USRR Postanova Vseukrayinskogo Centralnogo Vikonavchogo Komitetu i Radi Narodnih Komisariv ZURRSUU 1926 1 61 Pro zmini administrativno teritoriyalnogo podilu Krivorizkoyi okrugi Vikidzherela uk wikisource org ukr Procitovano 25 kvitnya 2023 ADMINISTRATIVNO TERRITORIALNOE DELENIE SOYuZA I SPISOK VAZhNEJShIH NASELENNYH PUNKTOV S HRONOLOGIChESKIMPEREChNEM POSTANOVLENIJ OB IZMENENII GRANIC GUBERNIJ OBLASTEJ I RESPUBLIK S 1917 DO 1929 G 1929 resource history org ua Procitovano 27 kvitnya 2023 USRR Postanova Vseukrayinskogo centralnogo vikonavchogo komitetu i Radi narodnih komisariv ZZRRSUU 1930 1 23 Pro likvidaciyu okrug ta perehid na dvostupnevu sistemu upravlinnya Vikidzherela uk wikisource org ukr Procitovano 25 kvitnya 2023 Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1926 goda M Izdanie CSU Soyuza SSR 1928 1929 ros PosilannyaDemoskop 19 lyutogo 2015 u Wayback Machine DzherelaVermenich Ya V Krivorizka okruga Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu S 327 ISBN 978 966 00 0855 4 10 bereznya 2016 u Wayback Machine Vermenich Ya V Krivorizka okruga Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2014 T 15 Kot Kuz 711 s ISBN 978 966 02 7305 4 18 serpnya 2016 u Wayback Machine Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1926 goda Tom 10 16 Tablica VI Naselenie po polu narodnosti M Izdanie CSU Soyuza SSR 1928 1929 ros Krivorozhskij okrug 1923 1930 Spravochnik po istorii Kommunisticheskoj partii i Sovetskogo Soyuza 1898 1991 ros 6 travnya 2021 u Wayback Machine Materiyali do opisu okrug USRR Krivorizka okruga Centr stat upr USRR pered slovo M Volfa Harkiv Kiyiv Druk 1926 VIII 52 c il Territorialnoe i administrativnoe delenie Soyuza SSR na 1 yanvarya 1926 goda Predisl N A Kokovin S M Gurvich Moskva GUKH NKVD tip MKH im F Ya Lavrova 1926 284 s ros Ce nezavershena stattya z geografiyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Ce nezavershena stattya z istoriyi Ukrayini Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi