Гданськ, також Ґданськ (пол. Gdańsk польська: ( прослухати), каш. Gduńsk, нім. Danzig (
прослухати)) — місто на півночі Польщі, лежить на березі Гданської затоки Балтійського моря, у гирлі річки Вісла, столиця Поморського воєводства.
Гданськ Gdańsk | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||
![]() | ||||||||
Основні дані | ||||||||
54°20′53″ пн. ш. 18°39′14″ сх. д. / 54.34829070002777485° пн. ш. 18.65402330002777731° сх. д.Координати: 54°20′53″ пн. ш. 18°39′14″ сх. д. / 54.34829070002777485° пн. ш. 18.65402330002777731° сх. д. | ||||||||
Країна | | |||||||
Регіон | ![]() | |||||||
Столиця для | Вільне місто Данциг, Гданське воєводство, d, Данциг — Західна Пруссія, Гданський повіт[d], Вільне місто Данциг (1807—1815), Західна Пруссія і Західна Пруссія | |||||||
Межує з
| ||||||||
Поділ | | |||||||
Засновано | 997 | |||||||
Перша згадка | 997 | |||||||
Магдебурзьке право | 1263 | |||||||
Площа | 261,62 км² | |||||||
Населення | ▲ 480 022 (01.04.2022) | |||||||
· густота | 1742 осіб/км² | |||||||
Агломерація | 1 235 000 | |||||||
Висота НРМ | 13 м | |||||||
Водойма | Вісла | |||||||
Назва мешканців | пол. gdańszczanin[1], пол. gdańszczanka[2], есп. gdanskano, словен. Gdanščan, словен. Gdanščanka і італ. gedanesi | |||||||
Міста-побратими | див. тут | |||||||
Телефонний код | (48) 58 | |||||||
Часовий пояс | і CET | |||||||
Номери автомобілів | GD | |||||||
GeoNames | 3099434 | |||||||
OSM | r2597485 ·R | |||||||
SIMC | 0933016 | |||||||
Поштові індекси | 80-008 до 80-958 | |||||||
Міська влада | ||||||||
Мер міста | в.о. Олександра Дулькевич | |||||||
Вебсайт | gdansk.pl | |||||||
Мапа | ||||||||
![]() Гданськ Гданськ (Польща) | ||||||||
| ||||||||
| ||||||||
|
Гданськ — культурний, науковий та економічний центр, а також потужний транспортний вузол Північної Польщі. Місто є великим портом на Балтійському морі, центр промисловості, зокрема нафтохімічної і машинобудування (розвинені суднобудування і судноремонт).
Населення — 480 тисяч мешканців (6-те за розміром у Польщі). Разом із Гдинею і Сопотом утворює міську агломерацію — так зване Тримісто (пол. Trójmiasto, Труймясто) з населенням понад 1 мільйон мешканців.
Історія міста налічує понад 1000 років, його ідентичність формувалася під впливом різних культур. Гданськ відомий як місто, з якого почалася Друга світова війна і розпочався занепад комунізму в Центральній Європі.
Найпопулярнішими туристичними районами Гданська є Головне та Старе місто Гданська, Вестерплатте та Оліва.
Походження назви міста
Назва Гданськ слов’янського походження – її утворено за допомогою праслов’янського суфіксу ськ- від не збереженої назви тутешньої річки (найімовірніше Мотлави – її сучасна назва походить з прусської мови, яка принесена з околиць Пpуща-Гданського в другій половині XIII ст.), яка зараз би звучала Гданья. Спосіб створення назви міста від назви річки був в слов’янських мовах широко розповсюджений (наприклад Пуцьк від Путниці, Мінськ від Меньї, Пінськ від Піни i багато інших). Якщо йдеться про назву Гданья, слово гьд- означала вологий, підмоклий (наприклад Гдині, Гацька, gъdьska, Гдиня і т.і.), в той час як набір суфіксів -Vnьja є типовий на Помор’ї для назв річок і струмків (Гдиня, Радуня, Оруня).
Історія
Зміни населення | ||
---|---|---|
Рік | Населення | Зміна |
1939 | 250 000 | — |
1946 | 117 894 | −52.8% |
1950 | 194 633 | +65.1% |
1960 | 286 940 | +47.4% |
1970 | 365 600 | +27.4% |
1980 | 456 707 | +24.9% |
1987 | 469 053 | +2.7% |
1990 | 465 143 | −0.8% |
1995 | 463 019 | −0.5% |
2000 | 462 995 | −0.0% |
2005 | 458 093 | −1.1% |
2010 | 460 509 | +0.5% |
2012 | 460 427 | −0.0% |
2014 | 461 489 | +0.2% |
В праісторичну добу
В праісторичні часи в районі сучасного Гданська зафіксовано низку археологічних культур. Представники жуцевської археологічної культури енеоліту (2500-1500 рр. до н.е.) відомі тим, що вже використовували бурштин. Ця культура також відома як ловці тюленів.
Як свідчить археологія, потреба в балтійському бурштині існувала вже в добу бронзи, коли з ареалу егейсько-адріатичної цивілізації до узбережжя Балтики через Моравію і Карпати протягнулися перші торгові шляхи. З боку Балтії партнерами в такій торгівлі виступали носії лужицької (1300 до 350 рр. до н. е.) чи пізнішої поморської (VI-ІІ ст. до н. е.) археологічних культур. Представники поморської культури вирізнялися оригінальними антропоморфними поховальними урнами, одна з яких зображена на емблемі Гданського археологічного музею. Одним з посередників в торгівлі з римлянами стала факторія в районі тодішнього берега моря – районі сучасного Пруща-Гданського (пізніше належав до міста Гданська).
У середині І ст. н.е. германські племена готів рушили зі Скандинавії на південь і висадились у районі гирла Вісли. Їх прибуття ототожнюють із формуванням мультиетнічної вельбарської археологічної культури. Припускають, що далі готи мігрували з південного узбережжя Балтійського моря до узбережжя Чорного моря та Дунаю, досягнули кордонів Римської імперії та утворили одне з перших державних утворень на території сучасної України.
Після переселення готів в Східному (або Гданському) Помор’ї з'явилися слов'яни та вікінги. Слов’янські землі простягалися на захід до гирла Лаби, а на схід до гирла Вісли, де слов’ян змінювали балти
В ранньому середньовіччі до IV ст. на південному узбережжі Балтийського моря від Щецина до дельти Вісли формується племінна група поморців (поморян чи як вони самі себе називали кашубів), яких з бігом століть консолідувала необхідність протистояння тиску сусідів – данців, німців та полян (поляків).
Перший Гданськ
Вважається що Гданськ виник як місто в Х ст. Це базується на першій згадці про місто під 997 р. як urbs Gyddanzc у Першому житії Св. Войцеха, який прибув сюди з місією та концепції територіальної експансії Пястів в Х ст.
У X ст. держава Пястів експансувала на прилеглі землі підпорядковуючи собі сусідні слов’янські племена. У випадку Помор’я вважається що Мешко I у 50-х рр. X ст. приєднав частину Східного та Західного Помор’я, які заселяли поморці. До 2005 р. цю концепцію підтримували опис держави Пястів в «Dagome iudex» та помилкове, як виявилося, датування граду в гирлі Мотлави до Вісли на Х ст. Опис в «Dagome iudex» є дуже розмитий і згадує сусідів держави Мешка, що сягала по море. Не відомо де знаходилося перше городище в Гданську. Мотлавське городище було 2005 р. передатовано на 50-ті 60-ті рр. ХІ ст. Після цього початки міста пробували пов'язати з городищем на Градовій горі, згідно традиції про походження міста, яка збергіалася до ХХ ст.. Польський історик Б. Слівінський сформував цілісну гіпотезу початків Гданська пов'язану з занепадом Трусо, функціонуванням порту в Пуцьку та початками Гданська з сторожевого городища на Градовій горі. Польський археолог С. Вадил піддав цю концепцію критиці, вважаючи, що Гданськ Х ст. слід шукати в районі ратуші Головного міста чи на Домініканському острові. 2022 р. було підтверджено наявність решток укріпленого поселення Х ст. в підземеллях ратуші.
Гданськ в ХІ ст.
Археологічно досліджене городище в місці впадіння річки Мотлави до Вісли між сучасними вулицями Na Dylach i Dylinki з півночі, Rycerskiej i Karpiej зі сходу, Wapienniczej i Wartkiej з півдня, та Sukienniczej з заходу було збудовано лише в 50-60 рр. XI ст. Городище (град разом з укріпленим підгороддям) займало 2,27 га, археологи припускають що тут було до 250 будинків з 1000 мешканцями. Вважається, що це городище виникло як новий торгівельний центр Пястів на Балтиці для важливої міжнародної торгівлі та імовірно для нейтралізації розташованого неподалік «датського» Трусо (кінець якого припадає на середину ХІ ст.). Якщо не розглядати скандинавську гіпотезу то град мав виникнути не раніше 1047 р. (за Казимира Відновителя) і не пізніше 1060 р. (за Болеслава ІІ Сміливого). Усе ХІ ст. поморці вперто боролися з спробами Пястів нав’язати їм свою зверхність. Час перемог Казимира Відновителя над Мецлавом і поморцями в принципі співпадає з датуванням городища між Мотлавою та Віслою.
Проте на основі численних знахідок скандинавських предметів та конструкції скринь укріплень на городищі ХІ ст. не можна виключати, що Гданськ могли заснувати датчани чи шведи в період незалежності Помор’я від молодої держави Пястів.
Одночасно з укріпленими градом та підгороддям (на острові посеред гирла Мотлави) в інших частинах сучасного міста виникали інші осередки оселення. Вони локалізувалися за західним рукавом гирла Мотлави на краю заплави – Західне поселення та в районі суч. костелу св. Миколая – поселення на Домініканському острові (Kępa Dominikańska). Первинні вогнища оселення тоді могли виникати лише на найбільш підвищених рідко-затоплюваних ділянках заплави Вісли. Лише поступово, в міру відкладання культурного шару поверхня Гданська підвищувалася, тож колишні ділянки заплави займали надзаплавне положення і ставали придатними для поселення.
Вул. Kowalska – Podwale Staromejske становили приблизну західну та південну межу Західного поселення. Воно було поєднане з пігороддям острівного городища мостом, а дорога що сполучала поселення за часу Самбора І була посилена дерев’яним мощенням. З півдня від поселення проходило плече Седлецького потоку, який впадав до Мотлави з лукою в районі костела св. Миколая. Тут оселялися численні купці, ремісники та рибалки. Центр поселення на Домініканському острові знаходився на території сучасного Старого міста на перехресті доріг в районі костелу домініканців. Тут під час археологічних досліджень відкрито рештки поселення з XI i XIII ст. з напівземлянками, а також цвинтар середини X ст. – 1813 р..
В 1069 р., за панування Болеслава ІІ Сміливого Помор’я вийшло з під влади Пястів. Повернути його пробував молодший брат і наступник Болеслава – Владислав Герман. В результаті походу 1090 р. він зайняв Східне Помор’я „аж по море”, тобто разом з Гданськом. Проте залишені ним намісники не змогли втриматися тут, через що 1091 р. князь наказав всі гради на Помор'ї спалити. Теоретично в цей час міг бути спалене також гданський град біля гирла Мотлави. Сліди пожежі кінця ХІ ст. дійсно зафіксовані археологічно. Проте поморці не давали шансів Герману утримати над ними владу, вирізали його представників чи вигнали їх. Потім вели запеклу боротьбу з пробами Германа відігратися.
Під владою Собіславичів
1119 р. Болеслав Кривоустий завоював Помор’я з Гданськом. з цього часу Гданськ і ціле Східне Помор’я перебували під владою польських князів з династії Пястів. В Гданську від їх імені правили пястовські намісники (перший відомий напівлегендарний Собіслав І). Завдяки вигідному становищу місто швидко розвивається. Влоцлавська булла 1148 р підтвердила приналежність «castrum Kdanzc» до Влоцлавського єпископства. Єпископу належала десятина від мита, яке збиралося в гданському граді з кораблів, які входили до порту. З середини XII ст. назва Гданськ стала з’являтися в документах регулярно. Проявом встановлення християнства стала побудова в ХІІ ст. у Гданську першого в кам’яного романського костела Богоматері. Його локалізація та зовнішній вигляд на жаль досі лишаються не відомими.
1188 р. Самбор І заклав собор і кляштор цистерців в Оливі. Він отримав доходи з гданських шинків і з мита, яке належало до гданського граду, в фундаційному акті (фальсифікаті, проте на основі попереднього оригіналу) вперше згадується Гданський порт. При Самборі І в Гданську з’явився також перший мурований костел св. Миколая. Він був збудований найбільш імовірно 1185 р. (до 1190 р.) і знаходився на місці сучасної торгівельної зали на Plac Dominikanski (відкриті фундаменти можна оглянути в підземеллі зали, а фрагмент романської споруди кляштору у відділенні археологічного музея в Гданську - "Piwnica Romańska"). Тут було підвищення, тож костел височів над поселенням. В районі костелу знаходився центр тогочасного торгового поселення та перетин торгівельних шляхів. Один з них – Дорога Купців йшов на південь, а другий перпендикулярний вів з порту до Слупська. Неподалік, імовірно, розташовувався торгівельний плац. Роль своєрідного торгівельного простору могла виконувати також вулиця Szeroka.
Коло 1212 р. Мстивой І заклав кляштор норбертіанок в Жукові, якому було віддано третю частину мита зібраного на гданському граді з сукна.
В 1226 р. напад пруссів на околиці Гданська спричинив знищення Оливського кляштору. Нападники підійшли під гданський град, знищуючи поселення на Домініканському острові і костел святого Миколая. Напад організований Пястами: Владиславом Лясоногим і Конрадом Мазовецьким, зумовив те, що в січні 1227 р. Святополк, який до цього був намісником польських князів, зірвав з пястовською династією і оголосив себе незалежним князем. Тим самим Гданськ як його головна садиба дочекався статусу столиці окремого князівства Східного Помор’я.
Правління Святополка – час активного розвитку Гданська. 1227 р. князь Святополк запрошує до міста домініканців, яким передає костел св. Миколая для створення кляштору. Організацією кляштору займався св. Яцек Одровонж. В гданському осередку почала утворюватися колонія купців та моряків з німецьких земель, головним чином з Любека. 1236 року місто отримує від князя Святополка II любецькі міські права.
До цього часу не точно не встановлено де розміщувалося перше закладене згідно локаційному привілею місто. Частина дослідників вважає, що місто було локоване на новій території сучасного Головного міста, інші, що йдеться про раніш описане поселення на захід від граду – сучасне Старе місто. У 1227-1239 рр. за Святополка ІІ збудовано перший костел св. Катерини. З XIV ст. ремісничі та рибацькі поселення на місці колишнього Західного поселення поміж Головним містом та старим градом отримали назву Осек, яку наразі носить розташована тут одна з гданських дільниць.
Під владою хрестоносців
Після того, як рід Собіславичів вимер, почалося змагання Бранденбургу, Польщі та Тевтонського ордену за Гданське Помор'я. 13 листопада 1308 року війська ордену зайняли Гданськ й надали центральній частині міста (Główne Miasto) міські права. Водночас внаслідок війни місто починає занепадати. Цісар Священної Римської імперії та Папа Римський визнають права ордену на Гданськ. З Польщею орден воює до моменту укладення угоди (1343), за якою лицарі тримають місто як «милостиню» від польського короля Казимира ІІІ, що залишає статус міста невизначеним. Припинення війн сприяє швидкому розвитку торгівлі. 1361 року Гданськ (Główne Miasto) вступає в Ганзейську унію.
Щоб запобігти надмірному зростанню могутності цієї частини міста, 1377 року отримує міські права Старе місто (Stare Miasto), а 1380-го — також засноване Тевтонським орденом Нове місто (Młode Miasto).
Під владою Речі-Посполитої
Владарювання Тевтонського ордену триває до 1454 року, коли гданчани в ході так званої «13-річної війни» між орденом та Прусським Союзом (до якого вступив Гданськ), повстають проти хрестоносців. Лицарі залишають місто, а їх замок буде зруйновано, щоб орден не зміг знову тут закрпіитися. Відтоді він як привілейоване місто залишається під владою Польської корони.
Своїм економічним розквітом у XVI—XVII ст. Гданськ завдячує фактично монопольному становищу в польській торгівлі. Жоден мішок збіжжя не вивозився з країни без того, щоб на цьому не заробили Гданські купці.
В новітню добу
У XVIII ст. внаслідок постійних війн місто занепадає. 1793 року (Другий розділ Польщі) до Гданська вступають прусські війська.
Пруссія (згодом Німецька імперія) володіла Гданськом до 1920 року, коли Версальським договором Гданськ проголошується «вільним містом» під контролем Ліги Націй. На цей момент місто фактично контролювали німецькомовні мешканці, які становили 97,6 % населення міста.
Виведення Гданська з-під контролю Німеччини, створення на захід від міста польського коридору, через що Третій Рейх втратив прямий доступ до однієї зі своїх найбільших провінцій, Східної Пруссії, відмова Польщі надати вільний шлях до неї та інші тертя стали приводом для вторгнення Німеччини до Польщі 1 вересня 1939 року. Польський гарнізон Вестерплятте (місцевість біля Гданська) чинив гітлерівцям тривалий опір, але «вільне місто» окупувала Німеччина, яка почала зачистки польського населення.
У 1945 році Старе Місто було зруйновано на 90 %. Причиною були не тільки британські повітряні атаки та воєнні дії в місті — найбільших руйнацій завдали радянські війська, які, вигнавши мешканців з їхніх домівок, підпалювали будинки.
За рішенням Ялтинській конференції 1945 року, Гданськ було передано під суверенітет Польщі.
На терени Гданського повіту були депортовані 919 українців з українських етнічних територій у 1947 році (т. зв. акція «Вісла»).
У 1950—1960-х рр. місто було відбудовано, і Гданськ став важливим індустріальним центром комуністичної Польщі.
Грудень 1970 р. — антикомуністичні робітничі страйки та маніфестації кораблебудівників, придушені військом і міліцією з наявністю людських жертв, спричинили падіння Владислава Гомулки.
14 серпня 1980 р. — розпочався політичний страйк на Гданській корабельні ім. Леніна, яка стала головним осередком створення незалежної профспілки «Солідарність» (Solidarność) на чолі з Лехом Валенсою.
Географія
Місто лежить на березі Гданської затоки, при впадінні річки Мотлава у Віслу. 24 % території міста вкривають ліси і парки. Положення міста в прибережній зоні має безпосередній вплив на клімат і економіку Гданська. Згідно з найпоширенішою редакцією фізико-географічного районування Польщі авторства Єжи Кондрацького Територія Гданська знаходиться в межах двох макрорегіонів, а саме на «Ґданському побережжю» та на . В межах «Ґданського побережжя» Гданськ лежить в мезорегіонах та на «Віслинських Жулавах». Верхня частина міста, що в макрорегіоні в мезорегіоні «Кашубське поозер'я».
Ландшафт
Ландшафт Гданська утворено катастрофічними подіями минулого. Скандинавський льодовик відступаючи в кінці Віслинського зледеніння близько 22 тис. років тому залишив товсті шари осадів до 70 м товщиною, що складаються з валунних глин, пісків та гравію. Також вони містять численні фрагменти кристалічних порід різного розміру, зокрема льодовикові валуни. Численними є післяльодовикові пагорби кінцевих морен, які утворив відступаючий льодовик. Вода з танучого льодовика сформувала в маргінальній частині Гданської височини багату рельєфну мозаїку. Подекуди узбережжя обривається мальовничими кліфами. На схід від Гданська, від Пруща-Гданського до Ельблонга, де колись був естуарій дельти Вісли, наразі тягнуться сільськогосподарські угіддя Жулав з зеленим острівцем реліктового озера Друзно. В давнину цю територію займала мілководна затока Балтійського моря.
Клімат
Місто знаходиться у зоні, котра характеризується морським кліматом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 16,1 °C. Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою −1,7 °C (29 °F).
Клімат Гданська | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 11 | 17 | 20 | 26 | 30 | 32 | 32 | 35 | 30 | 23 | 15 | 11 | 35 |
Середній максимум, °C | 0 | 0 | 4 | 9 | 15 | 18 | 20 | 20 | 16 | 11 | 5 | 1 | 10 |
Середня температура, °C | −1 | −1 | 1 | 5 | 11 | 14 | 16 | 16 | 12 | 7 | 2 | 0 | 7 |
Середній мінімум, °C | −4 | −4 | −1 | 1 | 6 | 9 | 11 | 11 | 8 | 4 | 0 | −2 | 3 |
Абсолютний мінімум, °C | −31 | −23 | −23 | −8 | −2 | 0 | 2 | 3 | −2 | −7 | −17 | −20 | −31 |
Днів з опадами | 22 | 18 | 18 | 16 | 16 | 17 | 18 | 16 | 18 | 18 | 22 | 23 | 222 |
Днів з дощем | 12 | 9 | 12 | 15 | 15 | 17 | 18 | 16 | 18 | 18 | 18 | 16 | 184 |
Днів зі снігом | 15 | 13 | 10 | 5 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 7 | 14 | 66 |
Джерело: Weatherbase |
Промисловість і транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDFOMGIyTjZibWxoUjJSaGJuTnJZVEV1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOMGIyTjZibWxoUjJSaGJuTnJZVEV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Гданськ — великий промисловий центр. У Гданську знаходиться найбільша у Польщі корабельня (пол. Stocznia Gdańska.)
У промислових районах міста переважають суднобудування, нафтохімічна, хімічна і харчова промисловості. Частка високотехнологічних секторів, як-от електроніка, телекомунікації, машинобудування, радіоенергетика, косметика і фармацевтика, перебувають на підйомі. Бурштинова обробка є також важливою частиною місцевої економіки, тому що більшість покладів бурштину у світі лежать уздовж Балтійського узбережжя. Поморське воєводство, зокрема й Гданськ, також є великим центром туризму в літні місяці, мільйони поляків і громадян Європейського Союзу відпочивають на пляжах балтійського узбережжя.
Транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDFOQk1UTTJMVEF4T1NVeVExOUhaR0VsUXpVbE9EUnphMTlDY2lWRE5DVTVPWFJ2ZDI4bE1rTmZNakF4TlMwd09TMHlOVjhsTWpoTmRYSnBYMWRIWHpJd01UVXRNelFsTWprdWFuQm5Mekl5TUhCNExWTkJNVE0yTFRBeE9TVXlRMTlIWkdFbFF6VWxPRFJ6YTE5Q2NpVkROQ1U1T1hSdmQyOGxNa05mTWpBeE5TMHdPUzB5TlY4bE1qaE5kWEpwWDFkSFh6SXdNVFV0TXpRbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDFCdmNuUmZURzkwYm1samVubGZhVzFmVEdWamFHRmZWMkZzWlhONVgxUmxjbTFwYm1Gc1h6SXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVkJ2Y25SZlRHOTBibWxqZW5sZmFXMWZUR1ZqYUdGZlYyRnNaWE41WDFSbGNtMXBibUZzWHpJdWFuQm4uanBn.jpg)
- Гданський аеропорт імені Леха Валенси — міжнародний аеропорт, розташований у Гданську.
- Швидка міська залізниця, (SKM) — швидка міська залізниця, функціонує як система метро для району Тримісто, що містить Гданськ, Сопот і Гдиню, з щільним трафіком через 27 станцій, що охоплюють Тримісто. Послуга здійснюється електропотягами з інтервалом 6—30 хвилин між поїздами (залежно від часу доби) на центральній дистанції між Гданськом і Гдинею, і рідше на віддалених дистанціях. Мережу SKM було розширено на північний захід від Триміста до Вейгерово, Лемборка та Слупська, 110 км на захід від Гдині, а на південь він був розширений до Тчева, 31 км на південь від Гданська.
- Залізниця: головною станцією в Гданську є залізнична станція Гданськ-Головний, яка обслуговується як місцевими поїздами SKM, так і поїздами далекого сполучення PKP. Крім того, поїзди далекого прямування також зупиняються на залізничній станції , , і Гдиня-Головна. Гданськ також має дев'ять інших залізничних станцій, які обслуговуються місцевими поїздами SKM.
- Поїзди далекого сполучення обслуговує компанія PKP Intercity, яка забезпечує сполучення з усіма великими містами Польщі, включаючи Варшаву, Краків, Лодзь, Познань, Катовиці та Щецин, а також із сусіднім регіоном Кашубських озер.
У 2011—2015 роках залізничний маршрут Варшава — Гданськ — Гдиня зазнав значної модернізації вартістю 3 мільярди доларів США, частково профінансованої Європейським інвестиційним банком, включаючи заміну колії, зміну кривих і перенесення ділянок колії для забезпечення швидкості до 200 км/год, модернізація станцій та встановлення найсучаснішої сигнальної системи ETCS, яка була завершена в червні 2015 року.
У грудні 2014 року нові високошвидкісні поїзди Alstom Pendolino були введені в експлуатацію між Гданськом, Варшавою та Краковом, скорочуючи поїздки залізницею час від Гданська до Варшави до 2 годин 58 хвилин, ще більше скорочений у грудні 2015 року до 2 годин 39 хвилин.
- Нова залізниця, Поморська метрополійна залізниця (PKM), почала курсувати 1 вересня 2015 року, з'єднавши Гданський аеропорт імені Леха Валенси з Вжещем і центром Гданська. Він сполучає зі Швидкою міською залізницею (SKM), що забезпечує подальше сполучення з усім районом, який обслуговує SKM.
- Міськими автобусами та трамваями керує ZTM Gdańsk (Zarząd Transportu Miejskiego w Gdańsku).
- З 1 жовтня 2018 року лінія 31 від PKT Gdynia прямують до автобусної зупинки Сопот Ерґо Арена без тролейбусної штанги. Невелика частина цього маршруту проходить через Гданськ.
- Порт Гданська — морський порт, розташований на південному узбережжі Гданської затоки в межах міста.
- Кільцева дорога — частина швидкісної дороги S6, яка оминає міста Гданськ, Сопот і Гдиня.
- Автомагістраль А1 сполучає порт і місто Гданськ із південним кордоном країни.
Культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRqTDAxdmJuVnRaVzUwYjE5T1pYQjBkVzV2SlRKRFgwZGtZVzV6YXlVeVExOVFiMnh2Ym1saEpUSkRYekl3TVRNdE1EVXRNakFsTWtOZlJFUmZNREV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFUxdmJuVnRaVzUwYjE5T1pYQjBkVzV2SlRKRFgwZGtZVzV6YXlVeVExOVFiMnh2Ym1saEpUSkRYekl3TVRNdE1EVXRNakFsTWtOZlJFUmZNREV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDBka1lTVkROU1U0TkhOclh5MWZRbkpoYldGZkpVTTFKVUpDZFhKaGQxOGxNamd4TVRNbE1qa3VhbkJuTHpJd01IQjRMVWRrWVNWRE5TVTROSE5yWHkxZlFuSmhiV0ZmSlVNMUpVSkNkWEpoZDE4bE1qZ3hNVE1sTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBGNWRXNTBZVzFwWlc1MGIxOVFjbWx1WTJsd1lXd2xNa05mUjJSaGJuTnJKVEpEWDFCdmJHOXVhV0VsTWtOZk1qQXhNeTB3TlMweU1DVXlRMTlFUkY4eE1pNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRWGwxYm5SaGJXbGxiblJ2WDFCeWFXNWphWEJoYkNVeVExOUhaR0Z1YzJzbE1rTmZVRzlzYjI1cFlTVXlRMTh5TURFekxUQTFMVEl3SlRKRFgwUkVYekV5TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTDBOdmNuUmxYMEZ5ZEhWekpUSkRYMGRrWVc1emF5VXlRMTlRYjJ4dmJtbGhKVEpEWHpJd01UTXRNRFV0TWpBbE1rTmZSRVJmTURFdWFuQm5Mekl3TUhCNExVTnZjblJsWDBGeWRIVnpKVEpEWDBka1lXNXpheVV5UTE5UWIyeHZibWxoSlRKRFh6SXdNVE10TURVdE1qQWxNa05mUkVSZk1ERXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTDBKaGVubHNhV3RoWDIxaGNtbGhZMnRoWDJka1lXNXphMTkxWW5RdWFuQmxaeTh5TURCd2VDMUNZWHA1YkdscllWOXRZWEpwWVdOcllWOW5aR0Z1YzJ0ZmRXSjBMbXB3WldjPS5qcGVn.jpeg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpoTDBOaGRHVmtjbUZzWDJSbFgwOXNhWGRoSlRKRFgwZGtZVzV6YXlVeVExOVFiMnh2Ym1saEpUSkRYekl3TVRNdE1EVXRNakVsTWtOZlJFUmZNVFV1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVOaGRHVmtjbUZzWDJSbFgwOXNhWGRoSlRKRFgwZGtZVzV6YXlVeVExOVFiMnh2Ym1saEpUSkRYekl3TVRNdE1EVXRNakVsTWtOZlJFUmZNVFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У Гданську працює , Балтійська філармонія імені Ф. Шопена, низка музеїв, відбувається кінофестиваль. Престиж міста також підтримують різні фестивалі і заходи, такі як , , або фестиваль . 2010 року в Гданську проходила Вікіманія. Гданськ був кандидатом на звання культурної столиці Європи 2016 року.
Історичні частини Гданська включають Старе місто в Гданську (Ворота Журавля, Фонтан Нептуна,Будинок Упгагена, Двір Артуса, Золоту кам'яницю, Зелені ворота, Велика Збройована, Маріацька вулиця), Вестерплатте та Олива.
Музеї Гданська
- Історичний музей міста Гданськ. Відділи:
- Ратуша Головного Міста
- Двір Артуса
- Будинок Упгагена
- Сторожка № 1 на Вестерплатте
- Музей вежових годинників — костел святої Катерини
- Музей спорту та туризму в Гданську
- Музей Пошти Польської в Гданську
- Музей бурштину
- Фортеця Віслоуйсьце
- Національний музей. Відділи:
- Стародавнього мистецтва
- Зелена брама
- золоті ворота
- Сучасного мистецтва — Палац Опатув
- Етнографії — Опатське зерносховище
- Гданська Фотогалерея
- Музей національного гімну в Бендоміні
- Музей шляхецьких традицій у
- Науковий музей .
- Національний Морський музей
- Корабель-музей «Солдек»
- «Журав»
- Склад на Олов'янці, нині відділення Національного морського музею
- Археологічний музей
- Виставка Дороги до Свободи
- Морський маяк Гданськ-Новий Порт
Пам'ятки історії та культури
Переважно відбудовані після 1945 року.
- Собори (XIII—XVI ст.): Базиліка святої Діви Марії, святої Трійці, святої Катерини
- Ратуші — Головна і Стара
- Житлові будинки XV—XVIII ст.
- Оборонний мур із вежами
- Міська брама
- Арсенал
- Пам'ятник «Героям Вестерплатте»
- Пам'ятник «Полеглим суднобудівникам»
- Пам'ятник Володимиру Великому
- Пам'ятник Яну III Собеському
- Пам'ятники астроному Янові Гевелію перед ратушею Старого міста (2006) і в Малому районі Пржиморзе (1973).
Освіта
У Гданську діє 14 вищих навчальних закладів, у яких 2008 року вчилось понад 78 626 студентів, що робить Гданськ одним із найбільших освітніх центрів Польщі.
- Гданський університет (28 584 студентів).
- Гданський політехнічний університет (21 638 студентів).
- (4936 учнів).
- (3878 студентів)
- (3799 студентів)
- (3 784 студентів).
- (3737 студентів)
- (2600 студентів).
- (2405 студентів)
- (1041 студентів)
- Академія образотворчих мистецтв (784 студентів).
- Музична академія (655 студентів).
- (556 студентів)
- .
Медіа
- [pl]
- [pl]
ЗМІ
- Gazeta Wyborcza — відділ Trójmiasto
- — відділ Trójmiasto
Радіостанції
Станція | Початок мовлення | Тип мовлення |
---|---|---|
[pl] | 1945 | Наземна — 103,7 МГц |
Radio Eska Trójmiasto | 2008 (1999) | Наземна — 94,6 МГц |
[pl] | 2004 | Наземна — 92,3 МГц |
[pl] | 1992 | Наземна — 101,7 МГц |
Radio RMF Maxxx Trójmiasto | 2008 | Наземна — 96,4 МГц |
[pl] | 2004 | Наземна — 103,0 МГц |
Українці у Гданську
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMyTDFCdmJHbDBaV05vYm1scllWOW5aR0Z1YzJ0aFh6SXdNVEl1ZEdsbUwyeHZjM041TFhCaFoyVXhMVEl5TUhCNExWQnZiR2wwWldOb2JtbHJZVjluWkdGdWMydGhYekl3TVRJdWRHbG1MbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Докладніше: Українці в Гданську
Українська громада в Гданську вперше склалася в 1920-1930-ті рр., що було пов’язано з Гданською політехнікою. Тут навчалися українські студенти з Галичини, що не мали доступу до вищої освіти у себе вдома. У 1930-ті рр. вільне місто Гданськ було портом для виїзду членів ОУН до Німеччини, слугувало пунктом військового вишколу членів організації, а також було місцем контактів з німецькою розвідкою. Після закінчення Другої світової війни більшість членів цієї громади залишили місто.
Хронологічно друга українська громада в Гданську сформувалася після проведення злочинної акції «Вісла» в 1947 р. Тоді в околицях міста опинилися українські родини, депортовані з Холмщини та Надсяння. В 1956 р. було створено Гданське воєводське правління Українського суспільно-культурного товариства з домівкою на Długim Targu 8/10 (Kamienica Brandes'ów). Його багаторічним керівником був Павло Кремінський. З 1990 р. ця організація функціонує як Гданський відділ Об’єднання українців у Польщі з домівкою по вул. Aksamitna 4a.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJsTDBka1lXNXphMTlXYkdGa2FXMXBjbDlKWDI5bVgwdHBaWFpmVTNSaGRIVmxYekl3TVRsZlVEQXhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFIWkdGdWMydGZWbXhoWkdsdGFYSmZTVjl2Wmw5TGFXVjJYMU4wWVhSMVpWOHlNREU1WDFBd01TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
В Гданську у 1957 р. вперше отцем-митратом Василем Гриником була відслужена східна літургія. 03 липня 1997 р. з нагоди 1000-річного ювілею міста костел св. Варфоломія з прикостельним будинком було передано для Вроцлавсько-Гданської єпархії Української греко-католицької церкви. 25 листопада 2020 р. утворено нову Ольштинсько-Гданську єпархію. Гданський храм св. Варфоломія залишається у ній конкафедральним. 23 травня 2015 р. поблизу костелу св. Варфоломія відкрито пам'ятник Володимиру Великому.
Починаючи з 2000-х рр. в Гданську формується хронологічно-третя громада. Адже зростає кількість українців, що приїжджають сюди на навчання чи знаходять тут працю та залишаються на постійне проживання. Українці розвивають свій бізнес. Зокрема, у місті працює український ресторан «Львівські вареники».
Особливо кількість українців зросла в 2014 р. та відповідно після 24 лютого 2024 р. Мешканці міста та місцеві органи влади надали всебічну допомогу українським біженцями, що прибули до міста після початку повномасштабної агресії Росії проти України.
З сучасних гданських українців, варто згадати скульптора Геннадія Єршова, історика Ігора Галагіду, голову ОУП в Гданську .
У Гданську працює консульство України, що обслуговує українських громадян, які перебувають у Польщі. Консульство знаходиться за адресою: вул. Bernarda Chrzanowskiego 60a, 80-278 Gdańsk.
26 листопада 2020 року одному зі скверів міста присвоєно назву імені генерала армії Української народної республіки Марка Безручка.
Померли
- Осип Думін — сотник УСС і Армії УНР, військовий діяч УВО, письменник
Відомі люди
Народилися
- Ян Гевелій (1611—1687) — польський астроном, автор перших карт Місяця («Селенографія, або опис Місяця»), «Каталогу нерухомих зірок на епоху 1660», атласу неба «Уранографія» (1690); конструктор телескопів; градоначальник Гданську.
- Ельжбета Гевелій (1647—1693) — жінка-астроном, дружина та колега Яна Гевелія.
- Данієль Габрієль Фаренгейт (1686—1736) — німецький хімік і фізик, автор температурної шкали його імені.
- Артур Шопенгауер (1788—1860) — німецький філософ у галузі об'єктивного ідеалізму, відомий уявленням про метафізичну волю як рушій світу.
- Аарон Бернштайн (1812—1884) — німецький письменник, журналіст, редактор, видавець, перекладач.
- Бернгард Ґецке (1884—1964) — німецький актор епохи німого.
- Гюнтер Грасс (1927—2015) — німецький письменник (також скульптор, художник), лауреат Нобелівської премії з літератури 1999 року. Автор, зокрема, «Данцизької трилогії», до якої входять роман «Бляшаний барабан», повість «Кіт і миша», роман «Собачі роки».
- Пйотр Шулькін (1950—2018) — польський кінорежисер, сценарист, актор, який у 2018 році підтримав звернення Європейської кіноакадемії на захист ув'язненого у Росії українського режисера Олега Сенцова.
- Яніна Охойська (1955) — польська громадська діячка, астроном.
- Беата Позняк (1960) — польська актриса.
- Яцек Денель (1980) — польський поет, письменник і перекладач.
Пов'язані з містом
- Лех Валенса — польський політик, Президент Польщі (1990—1995). Співзасновник і перший керівник профспілки «Солідарність» у 1980-х роках, лавреат Нобелівської премії миру (1983). На честь нього названий міжнародний аеропорт у місті Гданськ.
- Северин Краєвський – польський композитор, співак, музикант і гітарист, колишній лідер гурту «Червоні гітари».
- Геннадій Єршов — польський та український митець, громадський діяч, один із засновників «Фундації Ательєр Єршов».
Міста-побратими
Казахстан, Астана (1996)
Іспанія, Барселона
Німеччина, Бремен
Польща, Битів
Литва, Вільнюс
Швеція, Кальмар
США, Клівленд, Огайо
Франція, Марсель
Франція, Ніцца
Франція, Руан
Україна, Одеса
Україна, Рівне
Україна, Маріуполь (2014)
Нідерланди, Роттердам
Велика Британія, , Англія
Фінляндія, Турку
Данія, Гельсінгер
Див. також
- 1419 Данциг — астероїд, названий на честь міста (німецька назва).
- Донатива
Примітки
- https://sjp.pwn.pl/so/gdanszczanin;4436509.html
- https://sjp.pwn.pl/so/gdanszczanka;4436510.html
- Великий тлумачний словник сучасної української мови : 250000 / уклад. та голов. ред. В. Т. Бусел. — Київ; Ірпінь: Перун, 2005.
- Starówka Gdańsk (pl-PL) . 25 травня 2023. Процитовано 19 серпня 2023.
- Парнікоза, Іван. Українські сторінки історії Гданська та Триміста Частина 1. Замальовки з давнини. Прадідівська слава. Українські пам’ятки. Микола Жарких.
- Historia Gdańska dla każdego podcast. Skąd się wzięli ludzie na Pomorzu? (2022).
- Śliwiński B. Początki Gdańska: dzieje ziem nad zachodnim brzegiem zatoki Gdańskiej w i połowie X wieku, Gdańsk 2009, ss. 298
- Wadyl S. Pomorze Wschodnie w X wieku. Uwagi na marginesie pracy Błażeja Śliwińskiego, Początki Gdańska: dzieje ziem nad zachodnim brzegiem zatoki Gdańskiej w i połowie X wieku, Gdańsk 2009, ss. 298 // „Pomorania Antiqua”, tom XXIV, 2015 – 537-574.</
- Gdańsk jest starszy niż dotąd twierdzono. Archeolodzy odkryli pozostałości osadnictwa Słowian, 20.12.2022 р.
- Praca zbiorowa: Słownik starożytności słowiańskich t. 2 F-K, cz. 1 F-H, hasło „Gaj”. Warszawa: Ossolineum, 1964, s. 78.
- Historia Gdańska dla każdego podcast. Odcinek 10: Pierwsi namiestnicy Gdańska. Sobiesław, protoplasta dynastii (2023)
- Historia Gdańska dla każdego podcast. Odcinek 9: Najstarszy kościół Gdańska (2022)
- Historia Gdańska dla każdego podcast. Odcinek 11: Gdańsk za czasów namiestnika Sambora I (2023)
- Historia Gdańska dla każdego podcast. Odcinek 13: Mściwoj I. Na drodze do niezależności (2023 р.)
- Свентопелк II. Великий (1195—1266), (також Свантеполк, Сватоплук, Свитопелк) — старший син Мщивоя (Мествіна) І-го з династії Собіславів (Самборідів)
- Див.: Любек, Ганза
- Акція «Вісла». Документи / упор. Євген Місило. — Львів; Нью-Йорк: Наукове товариство ім. Т. Шевченка, 1997. — . — С. 483.
- 3.1. Środowisko przyrodnicze. W: Studium Uwarunkowań i Kierunków Zagospodarowania Przestrzennego Miasta Gdańska. Gdańsk: Prezydent Miasta Gdańska, 2007-12-20, s. 33.
- Kondracki, Jerzy (2002). Geografia regionalna Polski (пол.) . Варшава: PWN. ISBN .
- Парнікоза, Іван. Українські сторінки історії Гданська та Триміста Частина 1. Замальовки з давнини. Прадідівська слава Українські пам’ятки. Микола Жарких. Процитовано 11.06.2024.
- . Архів оригіналу за 15 квітня 2021. Процитовано 31 серпня 2020.
- в 1967—1988 роках ім. Леніна.
- Airport History. Процитовано 2 грудня 2022.
- Nasza historia (пол.). Процитовано 2 грудня 2022.
- SKM Passenger Information, Map http://www.skm.pkp.pl/ [ 27 грудня 2014 у Wayback Machine.]
- Polish Pendolino launches 200 km/h operation, Railway Gazette International [ 16 грудня 2014 у Wayback Machine.], 15 December 2014
- Pendolino z Trójmiasta do Warszawy. Więcej pytań niż odpowiedzi. trojmiasto.pl. 30 липня 2013. оригіналу за 28 липня 2014. Процитовано 25 грудня 2014.
- ';Jeszcze szybciej z Warszawy do Gdańska,' Kurier Kolejowy 9 January 2015 http://www.kurierkolejowy.eu/aktualnosci/22716/Jeszcze-szybciej-z-Warszawy-do-Gdanska.html [ 10 січня 2015 у Wayback Machine.]
- The port and the city. Процитовано 2 грудня 2022.
- Brama Żuraw (pl-PL) . 2 травня 2023. Процитовано 19 серпня 2023.
- Fontanna Neptuna (pl-PL) . 16 грудня 2022. Процитовано 19 серпня 2023.
- Złota Kamienica w Gdańsk (pl-PL) . 27 грудня 2022. Процитовано 19 серпня 2023.
- Zielona Brama w Gdańsku (pl-PL) . 21 червня 2023. Процитовано 19 серпня 2023.
- Ulica Mariacka w Gdańsku (pl-PL) . 20 грудня 2022. Процитовано 19 серпня 2023.
- . Архів оригіналу за 22 вересня 2017. Процитовано 10 жовтня 2008.
- . Архів оригіналу за 6 листопада 2013. Процитовано 10 жовтня 2008.
- Złota Brama w Gdańsku (pl-PL) . 11 липня 2023. Процитовано 19 серпня 2023.
- Додому. Hevelianum (укр.). Процитовано 3 грудня 2022.
- . Архів оригіналу за 16 жовтня 2008. Процитовано 10 жовтня 2008.
- . Архів оригіналу за 17 лютого 2001. Процитовано 10 жовтня 2008.
- . Архів оригіналу за 7 липня 2018. Процитовано 10 жовтня 2008.
- Bazylika Mariacka (pl-PL) . 19 листопада 2022. Процитовано 19 серпня 2023.
- Шукач | Пам'ятник Яну Гевелію (3) в Ґданську. www.shukach.com. Процитовано 3 грудня 2022.
- Informator o sytuacji społeczno-gospodarczej Gdańska za 2008 rok / Urząd Miejski w Gdańsku. — 2008. — ISSN 1505-7186.
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2011. Процитовано 15 липня 2010.
- . Архів оригіналу за 27 листопада 2010. Процитовано 15 липня 2010.
- Парнікоза, Іван. Українські сторінки історії Гданська Частина 2. Хмари над Балтикою. Прадідівська слава. Українські пам’ятки. Микола Жарких. Процитовано 19.05.2024.
- Pierogi Lwowskie. www.facebook.com (укр.). Процитовано 16 вересня 2018.
- Парнікоза, Іван. Українські сторінки історії Гданська Частина 3. Під патронатом святого Володимира. Прадідівська слава. Українські пам’ятки. Микола Жарких.
- Solidarni z Ukrainą w czasie wojny. Gdańsk pomaga już od dwóch lat. 23.02.2024.
- Консульство України в Гданську. https://gdansk.mfa.gov.ua. Процитовано 20.12.2023.
- . www.eurointegration.com.ua. Архів оригіналу за 26 січня 2021. Процитовано 26 листопада 2020.
- Janina Ochojska [ 25 квітня 2017 у Wayback Machine.]. (пол.)
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Ресурси Інтернету
- Офіційна сторінка міста Гданська [ 22 лютого 2011 у Wayback Machine.]
- Офіційна сторінка Триміста [ 4 листопада 2004 у Wayback Machine.]
- Офіційна сторінка Гдині [ 30 липня 2004 у Wayback Machine.]
- Офіційна сторінка Сопота [ 15 жовтня 2019 у Wayback Machine.]
- Солідарність із Гданськом [ 22 травня 2011 у Wayback Machine.]
- Монети Данцигу[недоступне посилання з липня 2019]
- Гданськ для українця [ 16 вересня 2017 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Gdansk takozh Gdansk pol Gdansk polska prosluhati kash Gdunsk nim Danzig ˈdantsɪc prosluhati misto na pivnochi Polshi lezhit na berezi Gdanskoyi zatoki Baltijskogo morya u girli richki Visla stolicya Pomorskogo voyevodstva Gdansk GdanskGerb Prapor GdanskaMotlava ta Gdanskij sobor Arsenal ta Yevropejskij centr Solidarnosti ta VesterplatteOsnovni dani54 20 53 pn sh 18 39 14 sh d 54 34829070002777485 pn sh 18 65402330002777731 sh d 54 34829070002777485 18 65402330002777731 Koordinati 54 20 53 pn sh 18 39 14 sh d 54 34829070002777485 pn sh 18 65402330002777731 sh d 54 34829070002777485 18 65402330002777731Krayina PolshaRegion Pomorske voyevodstvoStolicya dlya Vilne misto Dancig Gdanske voyevodstvo d Dancig Zahidna Prussiya Gdanskij povit d Vilne misto Dancig 1807 1815 Zahidna Prussiya i Zahidna PrussiyaMezhuye z susidni nas punktiSopot Gdinya Kartuzkij povit Gdanskij povit Novodvorskij povit Gdanska zatoka Gmina Zhukovo Gmina Kolbudi Gmina Prush Gdanskij Prush Gdanskij Gmina Cedri Velke Gmina Stegna Podil d d Brzezno d Chelm d Jasien d Kokoszki d d d d Mlyniska d d Oliva Olszynka d d d d d d d Rudniki d Siedlce d Stogi d d d d d d d d d d d d d dZasnovano 997Persha zgadka 997Magdeburzke pravo 1263Plosha 261 62 km Naselennya 480 022 01 04 2022 gustota 1742 osib km Aglomeraciya 1 235 000Visota NRM 13 mVodojma VislaNazva meshkanciv pol gdanszczanin 1 pol gdanszczanka 2 esp gdanskano sloven Gdanscan sloven Gdanscanka i ital gedanesiMista pobratimi div tutTelefonnij kod 48 58Chasovij poyas UTC 1 i CETNomeri avtomobiliv GDGeoNames 3099434OSM r2597485 RSIMC 0933016Poshtovi indeksi 80 008 do 80 958Miska vladaMer mista v o Oleksandra DulkevichVebsajt gdansk plMapaGdanskGdansk Polsha Gdansk u Vikishovishi Gdansk kulturnij naukovij ta ekonomichnij centr a takozh potuzhnij transportnij vuzol Pivnichnoyi Polshi Misto ye velikim portom na Baltijskomu mori centr promislovosti zokrema naftohimichnoyi i mashinobuduvannya rozvineni sudnobuduvannya i sudnoremont Naselennya 480 tisyach meshkanciv 6 te za rozmirom u Polshi Razom iz Gdineyu i Sopotom utvoryuye misku aglomeraciyu tak zvane Trimisto pol Trojmiasto Trujmyasto z naselennyam ponad 1 miljon meshkanciv Istoriya mista nalichuye ponad 1000 rokiv jogo identichnist formuvalasya pid vplivom riznih kultur Gdansk vidomij yak misto z yakogo pochalasya Druga svitova vijna i rozpochavsya zanepad komunizmu v Centralnij Yevropi Najpopulyarnishimi turistichnimi rajonami Gdanska ye Golovne ta Stare misto Gdanska Vesterplatte ta Oliva Pohodzhennya nazvi mistaNazva Gdansk slov yanskogo pohodzhennya yiyi utvoreno za dopomogoyu praslov yanskogo sufiksu sk vid ne zberezhenoyi nazvi tuteshnoyi richki najimovirnishe Motlavi yiyi suchasna nazva pohodit z prusskoyi movi yaka prinesena z okolic Ppusha Gdanskogo v drugij polovini XIII st yaka zaraz bi zvuchala Gdanya Sposib stvorennya nazvi mista vid nazvi richki buv v slov yanskih movah shiroko rozpovsyudzhenij napriklad Puck vid Putnici Minsk vid Menyi Pinsk vid Pini i bagato inshih Yaksho jdetsya pro nazvu Gdanya slovo gd oznachala vologij pidmoklij napriklad Gdini Gacka gdska Gdinya i t i v toj chas yak nabir sufiksiv Vnja ye tipovij na Pomor yi dlya nazv richok i strumkiv Gdinya Radunya Orunya IstoriyaZmini naselennyaRik Naselennya Zmina1939 250 000 1946 117 894 52 8 1950 194 633 65 1 1960 286 940 47 4 1970 365 600 27 4 1980 456 707 24 9 1987 469 053 2 7 1990 465 143 0 8 1995 463 019 0 5 2000 462 995 0 0 2005 458 093 1 1 2010 460 509 0 5 2012 460 427 0 0 2014 461 489 0 2 V praistorichnu dobu V praistorichni chasi v rajoni suchasnogo Gdanska zafiksovano nizku arheologichnih kultur Predstavniki zhucevskoyi arheologichnoyi kulturi eneolitu 2500 1500 rr do n e vidomi tim sho vzhe vikoristovuvali burshtin Cya kultura takozh vidoma yak lovci tyuleniv Yak svidchit arheologiya potreba v baltijskomu burshtini isnuvala vzhe v dobu bronzi koli z arealu egejsko adriatichnoyi civilizaciyi do uzberezhzhya Baltiki cherez Moraviyu i Karpati protyagnulisya pershi torgovi shlyahi Z boku Baltiyi partnerami v takij torgivli vistupali nosiyi luzhickoyi 1300 do 350 rr do n e chi piznishoyi pomorskoyi VI II st do n e arheologichnih kultur Predstavniki pomorskoyi kulturi viriznyalisya originalnimi antropomorfnimi pohovalnimi urnami odna z yakih zobrazhena na emblemi Gdanskogo arheologichnogo muzeyu Odnim z poserednikiv v torgivli z rimlyanami stala faktoriya v rajoni todishnogo berega morya rajoni suchasnogo Prusha Gdanskogo piznishe nalezhav do mista Gdanska U seredini I st n e germanski plemena gotiv rushili zi Skandinaviyi na pivden i visadilis u rajoni girla Visli Yih pributtya ototozhnyuyut iz formuvannyam multietnichnoyi velbarskoyi arheologichnoyi kulturi Pripuskayut sho dali goti migruvali z pivdennogo uzberezhzhya Baltijskogo morya do uzberezhzhya Chornogo morya ta Dunayu dosyagnuli kordoniv Rimskoyi imperiyi ta utvorili odne z pershih derzhavnih utvoren na teritoriyi suchasnoyi Ukrayini Pislya pereselennya gotiv v Shidnomu abo Gdanskomu Pomor yi z yavilisya slov yani ta vikingi Slov yanski zemli prostyagalisya na zahid do girla Labi a na shid do girla Visli de slov yan zminyuvali balti V rannomu serednovichchi do IV st na pivdennomu uzberezhzhi Baltijskogo morya vid Shecina do delti Visli formuyetsya pleminna grupa pomorciv pomoryan chi yak voni sami sebe nazivali kashubiv yakih z bigom stolit konsoliduvala neobhidnist protistoyannya tisku susidiv danciv nimciv ta polyan polyakiv Pershij Gdansk Vvazhayetsya sho Gdansk vinik yak misto v H st Ce bazuyetsya na pershij zgadci pro misto pid 997 r yak urbs Gyddanzc u Pershomu zhitiyi Sv Vojceha yakij pribuv syudi z misiyeyu ta koncepciyi teritorialnoyi ekspansiyi Pyastiv v H st U X st derzhava Pyastiv ekspansuvala na prilegli zemli pidporyadkovuyuchi sobi susidni slov yanski plemena U vipadku Pomor ya vvazhayetsya sho Meshko I u 50 h rr X st priyednav chastinu Shidnogo ta Zahidnogo Pomor ya yaki zaselyali pomorci Do 2005 r cyu koncepciyu pidtrimuvali opis derzhavi Pyastiv v Dagome iudex ta pomilkove yak viyavilosya datuvannya gradu v girli Motlavi do Visli na H st Opis v Dagome iudex ye duzhe rozmitij i zgaduye susidiv derzhavi Meshka sho syagala po more Ne vidomo de znahodilosya pershe gorodishe v Gdansku Motlavske gorodishe bulo 2005 r peredatovano na 50 ti 60 ti rr HI st Pislya cogo pochatki mista probuvali pov yazati z gorodishem na Gradovij gori zgidno tradiciyi pro pohodzhennya mista yaka zbergialasya do HH st Polskij istorik B Slivinskij sformuvav cilisnu gipotezu pochatkiv Gdanska pov yazanu z zanepadom Truso funkcionuvannyam portu v Pucku ta pochatkami Gdanska z storozhevogo gorodisha na Gradovij gori Polskij arheolog S Vadil piddav cyu koncepciyu kritici vvazhayuchi sho Gdansk H st slid shukati v rajoni ratushi Golovnogo mista chi na Dominikanskomu ostrovi 2022 r bulo pidtverdzheno nayavnist reshtok ukriplenogo poselennya H st v pidzemellyah ratushi Gdansk v HI st Arheologichno doslidzhene gorodishe v misci vpadinnya richki Motlavi do Visli mizh suchasnimi vulicyami Na Dylach i Dylinki z pivnochi Rycerskiej i Karpiej zi shodu Wapienniczej i Wartkiej z pivdnya ta Sukienniczej z zahodu bulo zbudovano lishe v 50 60 rr XI st Gorodishe grad razom z ukriplenim pidgoroddyam zajmalo 2 27 ga arheologi pripuskayut sho tut bulo do 250 budinkiv z 1000 meshkancyami Vvazhayetsya sho ce gorodishe viniklo yak novij torgivelnij centr Pyastiv na Baltici dlya vazhlivoyi mizhnarodnoyi torgivli ta imovirno dlya nejtralizaciyi roztashovanogo nepodalik datskogo Truso kinec yakogo pripadaye na seredinu HI st Yaksho ne rozglyadati skandinavsku gipotezu to grad mav viniknuti ne ranishe 1047 r za Kazimira Vidnovitelya i ne piznishe 1060 r za Boleslava II Smilivogo Use HI st pomorci vperto borolisya z sprobami Pyastiv nav yazati yim svoyu zverhnist Chas peremog Kazimira Vidnovitelya nad Meclavom i pomorcyami v principi spivpadaye z datuvannyam gorodisha mizh Motlavoyu ta Visloyu Prote na osnovi chislennih znahidok skandinavskih predmetiv ta konstrukciyi skrin ukriplen na gorodishi HI st ne mozhna viklyuchati sho Gdansk mogli zasnuvati datchani chi shvedi v period nezalezhnosti Pomor ya vid molodoyi derzhavi Pyastiv Odnochasno z ukriplenimi gradom ta pidgoroddyam na ostrovi posered girla Motlavi v inshih chastinah suchasnogo mista vinikali inshi oseredki oselennya Voni lokalizuvalisya za zahidnim rukavom girla Motlavi na krayu zaplavi Zahidne poselennya ta v rajoni such kostelu sv Mikolaya poselennya na Dominikanskomu ostrovi Kepa Dominikanska Pervinni vognisha oselennya todi mogli vinikati lishe na najbilsh pidvishenih ridko zatoplyuvanih dilyankah zaplavi Visli Lishe postupovo v miru vidkladannya kulturnogo sharu poverhnya Gdanska pidvishuvalasya tozh kolishni dilyanki zaplavi zajmali nadzaplavne polozhennya i stavali pridatnimi dlya poselennya Vul Kowalska Podwale Staromejske stanovili pribliznu zahidnu ta pivdennu mezhu Zahidnogo poselennya Vono bulo poyednane z pigoroddyam ostrivnogo gorodisha mostom a doroga sho spoluchala poselennya za chasu Sambora I bula posilena derev yanim moshennyam Z pivdnya vid poselennya prohodilo pleche Sedleckogo potoku yakij vpadav do Motlavi z lukoyu v rajoni kostela sv Mikolaya Tut oselyalisya chislenni kupci remisniki ta ribalki Centr poselennya na Dominikanskomu ostrovi znahodivsya na teritoriyi suchasnogo Starogo mista na perehresti dorig v rajoni kostelu dominikanciv Tut pid chas arheologichnih doslidzhen vidkrito reshtki poselennya z XI i XIII st z napivzemlyankami a takozh cvintar seredini X st 1813 r V 1069 r za panuvannya Boleslava II Smilivogo Pomor ya vijshlo z pid vladi Pyastiv Povernuti jogo probuvav molodshij brat i nastupnik Boleslava Vladislav German V rezultati pohodu 1090 r vin zajnyav Shidne Pomor ya azh po more tobto razom z Gdanskom Prote zalisheni nim namisniki ne zmogli vtrimatisya tut cherez sho 1091 r knyaz nakazav vsi gradi na Pomor yi spaliti Teoretichno v cej chas mig buti spalene takozh gdanskij grad bilya girla Motlavi Slidi pozhezhi kincya HI st dijsno zafiksovani arheologichno Prote pomorci ne davali shansiv Germanu utrimati nad nimi vladu virizali jogo predstavnikiv chi vignali yih Potim veli zapeklu borotbu z probami Germana vidigratisya Pid vladoyu Sobislavichiv 1119 r Boleslav Krivoustij zavoyuvav Pomor ya z Gdanskom z cogo chasu Gdansk i cile Shidne Pomor ya perebuvali pid vladoyu polskih knyaziv z dinastiyi Pyastiv V Gdansku vid yih imeni pravili pyastovski namisniki pershij vidomij napivlegendarnij Sobislav I Zavdyaki vigidnomu stanovishu misto shvidko rozvivayetsya Vloclavska bulla 1148 r pidtverdila prinalezhnist castrum Kdanzc do Vloclavskogo yepiskopstva Yepiskopu nalezhala desyatina vid mita yake zbiralosya v gdanskomu gradi z korabliv yaki vhodili do portu Z seredini XII st nazva Gdansk stala z yavlyatisya v dokumentah regulyarno Proyavom vstanovlennya hristiyanstva stala pobudova v HII st u Gdansku pershogo v kam yanogo romanskogo kostela Bogomateri Jogo lokalizaciya ta zovnishnij viglyad na zhal dosi lishayutsya ne vidomimi 1188 r Sambor I zaklav sobor i klyashtor cisterciv v Olivi Vin otrimav dohodi z gdanskih shinkiv i z mita yake nalezhalo do gdanskogo gradu v fundacijnomu akti falsifikati prote na osnovi poperednogo originalu vpershe zgaduyetsya Gdanskij port Pri Sambori I v Gdansku z yavivsya takozh pershij murovanij kostel sv Mikolaya Vin buv zbudovanij najbilsh imovirno 1185 r do 1190 r i znahodivsya na misci suchasnoyi torgivelnoyi zali na Plac Dominikanski vidkriti fundamenti mozhna oglyanuti v pidzemelli zali a fragment romanskoyi sporudi klyashtoru u viddilenni arheologichnogo muzeya v Gdansku Piwnica Romanska Tut bulo pidvishennya tozh kostel visochiv nad poselennyam V rajoni kostelu znahodivsya centr togochasnogo torgovogo poselennya ta peretin torgivelnih shlyahiv Odin z nih Doroga Kupciv jshov na pivden a drugij perpendikulyarnij viv z portu do Slupska Nepodalik imovirno roztashovuvavsya torgivelnij plac Rol svoyeridnogo torgivelnogo prostoru mogla vikonuvati takozh vulicya Szeroka Kolo 1212 r Mstivoj I zaklav klyashtor norbertianok v Zhukovi yakomu bulo viddano tretyu chastinu mita zibranogo na gdanskomu gradi z sukna V 1226 r napad prussiv na okolici Gdanska sprichiniv znishennya Olivskogo klyashtoru Napadniki pidijshli pid gdanskij grad znishuyuchi poselennya na Dominikanskomu ostrovi i kostel svyatogo Mikolaya Napad organizovanij Pyastami Vladislavom Lyasonogim i Konradom Mazoveckim zumoviv te sho v sichni 1227 r Svyatopolk yakij do cogo buv namisnikom polskih knyaziv zirvav z pyastovskoyu dinastiyeyu i ogolosiv sebe nezalezhnim knyazem Tim samim Gdansk yak jogo golovna sadiba dochekavsya statusu stolici okremogo knyazivstva Shidnogo Pomor ya Pravlinnya Svyatopolka chas aktivnogo rozvitku Gdanska 1227 r knyaz Svyatopolk zaproshuye do mista dominikanciv yakim peredaye kostel sv Mikolaya dlya stvorennya klyashtoru Organizaciyeyu klyashtoru zajmavsya sv Yacek Odrovonzh V gdanskomu oseredku pochala utvoryuvatisya koloniya kupciv ta moryakiv z nimeckih zemel golovnim chinom z Lyubeka 1236 roku misto otrimuye vid knyazya Svyatopolka II lyubecki miski prava Do cogo chasu ne tochno ne vstanovleno de rozmishuvalosya pershe zakladene zgidno lokacijnomu privileyu misto Chastina doslidnikiv vvazhaye sho misto bulo lokovane na novij teritoriyi suchasnogo Golovnogo mista inshi sho jdetsya pro ranish opisane poselennya na zahid vid gradu suchasne Stare misto U 1227 1239 rr za Svyatopolka II zbudovano pershij kostel sv Katerini Z XIV st remisnichi ta ribacki poselennya na misci kolishnogo Zahidnogo poselennya pomizh Golovnim mistom ta starim gradom otrimali nazvu Osek yaku narazi nosit roztashovana tut odna z gdanskih dilnic Pid vladoyu hrestonosciv Pislya togo yak rid Sobislavichiv vimer pochalosya zmagannya Brandenburgu Polshi ta Tevtonskogo ordenu za Gdanske Pomor ya 13 listopada 1308 roku vijska ordenu zajnyali Gdansk j nadali centralnij chastini mista Glowne Miasto miski prava Vodnochas vnaslidok vijni misto pochinaye zanepadati Cisar Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi ta Papa Rimskij viznayut prava ordenu na Gdansk Z Polsheyu orden voyuye do momentu ukladennya ugodi 1343 za yakoyu licari trimayut misto yak milostinyu vid polskogo korolya Kazimira III sho zalishaye status mista neviznachenim Pripinennya vijn spriyaye shvidkomu rozvitku torgivli 1361 roku Gdansk Glowne Miasto vstupaye v Ganzejsku uniyu Shob zapobigti nadmirnomu zrostannyu mogutnosti ciyeyi chastini mista 1377 roku otrimuye miski prava Stare misto Stare Miasto a 1380 go takozh zasnovane Tevtonskim ordenom Nove misto Mlode Miasto Pid vladoyu Rechi Pospolitoyi Vladaryuvannya Tevtonskogo ordenu trivaye do 1454 roku koli gdanchani v hodi tak zvanoyi 13 richnoyi vijni mizh ordenom ta Prusskim Soyuzom do yakogo vstupiv Gdansk povstayut proti hrestonosciv Licari zalishayut misto a yih zamok bude zrujnovano shob orden ne zmig znovu tut zakrpiitisya Vidtodi vin yak privilejovane misto zalishayetsya pid vladoyu Polskoyi koroni Svoyim ekonomichnim rozkvitom u XVI XVII st Gdansk zavdyachuye faktichno monopolnomu stanovishu v polskij torgivli Zhoden mishok zbizhzhya ne vivozivsya z krayini bez togo shob na comu ne zarobili Gdanski kupci V novitnyu dobu U XVIII st vnaslidok postijnih vijn misto zanepadaye 1793 roku Drugij rozdil Polshi do Gdanska vstupayut prusski vijska Prussiya zgodom Nimecka imperiya volodila Gdanskom do 1920 roku koli Versalskim dogovorom Gdansk progoloshuyetsya vilnim mistom pid kontrolem Ligi Nacij Na cej moment misto faktichno kontrolyuvali nimeckomovni meshkanci yaki stanovili 97 6 naselennya mista Vivedennya Gdanska z pid kontrolyu Nimechchini stvorennya na zahid vid mista polskogo koridoru cherez sho Tretij Rejh vtrativ pryamij dostup do odniyeyi zi svoyih najbilshih provincij Shidnoyi Prussiyi vidmova Polshi nadati vilnij shlyah do neyi ta inshi tertya stali privodom dlya vtorgnennya Nimechchini do Polshi 1 veresnya 1939 roku Polskij garnizon Vesterplyatte miscevist bilya Gdanska chiniv gitlerivcyam trivalij opir ale vilne misto okupuvala Nimechchina yaka pochala zachistki polskogo naselennya U 1945 roci Stare Misto bulo zrujnovano na 90 Prichinoyu buli ne tilki britanski povitryani ataki ta voyenni diyi v misti najbilshih rujnacij zavdali radyanski vijska yaki vignavshi meshkanciv z yihnih domivok pidpalyuvali budinki Za rishennyam Yaltinskij konferenciyi 1945 roku Gdansk bulo peredano pid suverenitet Polshi Na tereni Gdanskogo povitu buli deportovani 919 ukrayinciv z ukrayinskih etnichnih teritorij u 1947 roci t zv akciya Visla U 1950 1960 h rr misto bulo vidbudovano i Gdansk stav vazhlivim industrialnim centrom komunistichnoyi Polshi Gruden 1970 r antikomunistichni robitnichi strajki ta manifestaciyi korablebudivnikiv pridusheni vijskom i miliciyeyu z nayavnistyu lyudskih zhertv sprichinili padinnya Vladislava Gomulki 14 serpnya 1980 r rozpochavsya politichnij strajk na Gdanskij korabelni im Lenina yaka stala golovnim oseredkom stvorennya nezalezhnoyi profspilki Solidarnist Solidarnosc na choli z Lehom Valensoyu GeografiyaMisto lezhit na berezi Gdanskoyi zatoki pri vpadinni richki Motlava u Vislu 24 teritoriyi mista vkrivayut lisi i parki Polozhennya mista v priberezhnij zoni maye bezposerednij vpliv na klimat i ekonomiku Gdanska Zgidno z najposhirenishoyu redakciyeyu fiziko geografichnogo rajonuvannya Polshi avtorstva Yezhi Kondrackogo Teritoriya Gdanska znahoditsya v mezhah dvoh makroregioniv a same na Gdanskomu poberezhzhyu ta na V mezhah Gdanskogo poberezhzhya Gdansk lezhit v mezoregionah ta na Vislinskih Zhulavah Verhnya chastina mista sho v makroregioni v mezoregioni Kashubske poozer ya Landshaft Landshaft Gdanska utvoreno katastrofichnimi podiyami minulogo Skandinavskij lodovik vidstupayuchi v kinci Vislinskogo zledeninnya blizko 22 tis rokiv tomu zalishiv tovsti shari osadiv do 70 m tovshinoyu sho skladayutsya z valunnih glin piskiv ta graviyu Takozh voni mistyat chislenni fragmenti kristalichnih porid riznogo rozmiru zokrema lodovikovi valuni Chislennimi ye pislyalodovikovi pagorbi kincevih moren yaki utvoriv vidstupayuchij lodovik Voda z tanuchogo lodovika sformuvala v marginalnij chastini Gdanskoyi visochini bagatu relyefnu mozayiku Podekudi uzberezhzhya obrivayetsya malovnichimi klifami Na shid vid Gdanska vid Prusha Gdanskogo do Elblonga de kolis buv estuarij delti Visli narazi tyagnutsya silskogospodarski ugiddya Zhulav z zelenim ostrivcem reliktovogo ozera Druzno V davninu cyu teritoriyu zajmala milkovodna zatoka Baltijskogo morya Klimat Misto znahoditsya u zoni kotra harakterizuyetsya morskim klimatom Najteplishij misyac lipen iz serednoyu temperaturoyu 16 1 C Najholodnishij misyac sichen iz serednoyu temperaturoyu 1 7 C 29 F Klimat GdanskaPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikAbsolyutnij maksimum C 11 17 20 26 30 32 32 35 30 23 15 11 35Serednij maksimum C 0 0 4 9 15 18 20 20 16 11 5 1 10Serednya temperatura C 1 1 1 5 11 14 16 16 12 7 2 0 7Serednij minimum C 4 4 1 1 6 9 11 11 8 4 0 2 3Absolyutnij minimum C 31 23 23 8 2 0 2 3 2 7 17 20 31Dniv z opadami 22 18 18 16 16 17 18 16 18 18 22 23 222Dniv z doshem 12 9 12 15 15 17 18 16 18 18 18 16 184Dniv zi snigom 15 13 10 5 1 0 0 0 0 1 7 14 66Dzherelo WeatherbasePromislovist i transportPanorama Gdanskoyi korabelni z hmarochosa Zelenyak u centri mista Gdansk velikij promislovij centr U Gdansku znahoditsya najbilsha u Polshi korabelnya pol Stocznia Gdanska U promislovih rajonah mista perevazhayut sudnobuduvannya naftohimichna himichna i harchova promislovosti Chastka visokotehnologichnih sektoriv yak ot elektronika telekomunikaciyi mashinobuduvannya radioenergetika kosmetika i farmacevtika perebuvayut na pidjomi Burshtinova obrobka ye takozh vazhlivoyu chastinoyu miscevoyi ekonomiki tomu sho bilshist pokladiv burshtinu u sviti lezhat uzdovzh Baltijskogo uzberezhzhya Pomorske voyevodstvo zokrema j Gdansk takozh ye velikim centrom turizmu v litni misyaci miljoni polyakiv i gromadyan Yevropejskogo Soyuzu vidpochivayut na plyazhah baltijskogo uzberezhzhya Transport Pesa Atribo na Shvidkij miskij zaliznici u GdanskuGdanskij aeroport imeni Leha ValensiKontejnerovoz Maersk u portu GdanskaGdanskij aeroport imeni Leha Valensi mizhnarodnij aeroport roztashovanij u Gdansku Shvidka miska zaliznicya SKM shvidka miska zaliznicya funkcionuye yak sistema metro dlya rajonu Trimisto sho mistit Gdansk Sopot i Gdinyu z shilnim trafikom cherez 27 stancij sho ohoplyuyut Trimisto Posluga zdijsnyuyetsya elektropotyagami z intervalom 6 30 hvilin mizh poyizdami zalezhno vid chasu dobi na centralnij distanciyi mizh Gdanskom i Gdineyu i ridshe na viddalenih distanciyah Merezhu SKM bulo rozshireno na pivnichnij zahid vid Trimista do Vejgerovo Lemborka ta Slupska 110 km na zahid vid Gdini a na pivden vin buv rozshirenij do Tcheva 31 km na pivden vid Gdanska Zaliznicya golovnoyu stanciyeyu v Gdansku ye zaliznichna stanciya Gdansk Golovnij yaka obslugovuyetsya yak miscevimi poyizdami SKM tak i poyizdami dalekogo spoluchennya PKP Krim togo poyizdi dalekogo pryamuvannya takozh zupinyayutsya na zaliznichnij stanciyi i Gdinya Golovna Gdansk takozh maye dev yat inshih zaliznichnih stancij yaki obslugovuyutsya miscevimi poyizdami SKM Poyizdi dalekogo spoluchennya obslugovuye kompaniya PKP Intercity yaka zabezpechuye spoluchennya z usima velikimi mistami Polshi vklyuchayuchi Varshavu Krakiv Lodz Poznan Katovici ta Shecin a takozh iz susidnim regionom Kashubskih ozer U 2011 2015 rokah zaliznichnij marshrut Varshava Gdansk Gdinya zaznav znachnoyi modernizaciyi vartistyu 3 milyardi dolariv SShA chastkovo profinansovanoyi Yevropejskim investicijnim bankom vklyuchayuchi zaminu koliyi zminu krivih i perenesennya dilyanok koliyi dlya zabezpechennya shvidkosti do 200 km god modernizaciya stancij ta vstanovlennya najsuchasnishoyi signalnoyi sistemi ETCS yaka bula zavershena v chervni 2015 roku U grudni 2014 roku novi visokoshvidkisni poyizdi Alstom Pendolino buli vvedeni v ekspluataciyu mizh Gdanskom Varshavoyu ta Krakovom skorochuyuchi poyizdki zalizniceyu chas vid Gdanska do Varshavi do 2 godin 58 hvilin she bilshe skorochenij u grudni 2015 roku do 2 godin 39 hvilin Nova zaliznicya Pomorska metropolijna zaliznicya PKM pochala kursuvati 1 veresnya 2015 roku z yednavshi Gdanskij aeroport imeni Leha Valensi z Vzheshem i centrom Gdanska Vin spoluchaye zi Shvidkoyu miskoyu zalizniceyu SKM sho zabezpechuye podalshe spoluchennya z usim rajonom yakij obslugovuye SKM Miskimi avtobusami ta tramvayami keruye ZTM Gdansk Zarzad Transportu Miejskiego w Gdansku Z 1 zhovtnya 2018 roku liniya 31 vid PKT Gdynia pryamuyut do avtobusnoyi zupinki Sopot Ergo Arena bez trolejbusnoyi shtangi Nevelika chastina cogo marshrutu prohodit cherez Gdansk Port Gdanska morskij port roztashovanij na pivdennomu uzberezhzhi Gdanskoyi zatoki v mezhah mista Kilceva doroga chastina shvidkisnoyi dorogi S6 yaka ominaye mista Gdansk Sopot i Gdinya Avtomagistral A1 spoluchaye port i misto Gdansk iz pivdennim kordonom krayini KulturaFontan Neptun odin iz simvoliv mistaBrama kran nad MotlavoyuRatusha Golovnogo mistaPalac ArtusaBazilika svyatoyi MariyiArhikafedralnij sobor v OliviDiv takozh Stare misto Gdansk ta Golovne misto Gdansk U Gdansku pracyuye Baltijska filarmoniya imeni F Shopena nizka muzeyiv vidbuvayetsya kinofestival Prestizh mista takozh pidtrimuyut rizni festivali i zahodi taki yak abo festival 2010 roku v Gdansku prohodila Vikimaniya Gdansk buv kandidatom na zvannya kulturnoyi stolici Yevropi 2016 roku Istorichni chastini Gdanska vklyuchayut Stare misto v Gdansku Vorota Zhuravlya Fontan Neptuna Budinok Upgagena Dvir Artusa Zolotu kam yanicyu Zeleni vorota Velika Zbrojovana Mariacka vulicya Vesterplatte ta Oliva Muzeyi Gdanska Istorichnij muzej mista Gdansk Viddili Ratusha Golovnogo Mista Dvir Artusa Budinok Upgagena Storozhka 1 na Vesterplatte Muzej vezhovih godinnikiv kostel svyatoyi Katerini Muzej sportu ta turizmu v Gdansku Muzej Poshti Polskoyi v Gdansku Muzej burshtinu Fortecya Visloujsce Nacionalnij muzej Viddili Starodavnogo mistectva Zelena brama zoloti vorota Suchasnogo mistectva Palac Opatuv Etnografiyi Opatske zernoshovishe Gdanska Fotogalereya Muzej nacionalnogo gimnu v Bendomini Muzej shlyaheckih tradicij u Naukovij muzej Nacionalnij Morskij muzej Korabel muzej Soldek Zhurav Sklad na Olov yanci nini viddilennya Nacionalnogo morskogo muzeyu Arheologichnij muzej Vistavka Dorogi do Svobodi Morskij mayak Gdansk Novij PortPam yatki istoriyi ta kulturi Perevazhno vidbudovani pislya 1945 roku Sobori XIII XVI st Bazilika svyatoyi Divi Mariyi svyatoyi Trijci svyatoyi Katerini Ratushi Golovna i Stara Zhitlovi budinki XV XVIII st Oboronnij mur iz vezhami Miska brama Arsenal Pam yatnik Geroyam Vesterplatte Pam yatnik Poleglim sudnobudivnikam Pam yatnik Volodimiru Velikomu Pam yatnik Yanu III Sobeskomu Pam yatniki astronomu Yanovi Geveliyu pered ratusheyu Starogo mista 2006 i v Malomu rajoni Przhimorze 1973 OsvitaU Gdansku diye 14 vishih navchalnih zakladiv u yakih 2008 roku vchilos ponad 78 626 studentiv sho robit Gdansk odnim iz najbilshih osvitnih centriv Polshi Gdanskij universitet 28 584 studentiv Gdanskij politehnichnij universitet 21 638 studentiv 4936 uchniv 3878 studentiv 3799 studentiv 3 784 studentiv 3737 studentiv 2600 studentiv 2405 studentiv 1041 studentiv Akademiya obrazotvorchih mistectv 784 studentiv Muzichna akademiya 655 studentiv 556 studentiv Media pl pl ZMI Gazeta Wyborcza viddil Trojmiasto viddil TrojmiastoRadiostanciyi Miscevi radiostanciyi iz translyaciyeyu iz Gdanska Stanciya Pochatok movlennya Tip movlennya pl 1945 Nazemna 103 7 MGcRadio Eska Trojmiasto 2008 1999 Nazemna 94 6 MGc pl 2004 Nazemna 92 3 MGc pl 1992 Nazemna 101 7 MGcRadio RMF Maxxx Trojmiasto 2008 Nazemna 96 4 MGc pl 2004 Nazemna 103 0 MGcUkrayinci u GdanskuGolovnij korpus Gdanskoyi politehniki u Gdansku Vzheshu Dokladnishe Ukrayinci v Gdansku Ukrayinska gromada v Gdansku vpershe sklalasya v 1920 1930 ti rr sho bulo pov yazano z Gdanskoyu politehnikoyu Tut navchalisya ukrayinski studenti z Galichini sho ne mali dostupu do vishoyi osviti u sebe vdoma U 1930 ti rr vilne misto Gdansk bulo portom dlya viyizdu chleniv OUN do Nimechchini sluguvalo punktom vijskovogo vishkolu chleniv organizaciyi a takozh bulo miscem kontaktiv z nimeckoyu rozvidkoyu Pislya zakinchennya Drugoyi svitovoyi vijni bilshist chleniv ciyeyi gromadi zalishili misto Hronologichno druga ukrayinska gromada v Gdansku sformuvalasya pislya provedennya zlochinnoyi akciyi Visla v 1947 r Todi v okolicyah mista opinilisya ukrayinski rodini deportovani z Holmshini ta Nadsyannya V 1956 r bulo stvoreno Gdanske voyevodske pravlinnya Ukrayinskogo suspilno kulturnogo tovaristva z domivkoyu na Dlugim Targu 8 10 Kamienica Brandes ow Jogo bagatorichnim kerivnikom buv Pavlo Kreminskij Z 1990 r cya organizaciya funkcionuye yak Gdanskij viddil Ob yednannya ukrayinciv u Polshi z domivkoyu po vul Aksamitna 4a Pam yatnik knyazyu Volodimiru v Gdansku poblizu kostela sv Varfolomiya V Gdansku u 1957 r vpershe otcem mitratom Vasilem Grinikom bula vidsluzhena shidna liturgiya 03 lipnya 1997 r z nagodi 1000 richnogo yuvileyu mista kostel sv Varfolomiya z prikostelnim budinkom bulo peredano dlya Vroclavsko Gdanskoyi yeparhiyi Ukrayinskoyi greko katolickoyi cerkvi 25 listopada 2020 r utvoreno novu Olshtinsko Gdansku yeparhiyu Gdanskij hram sv Varfolomiya zalishayetsya u nij konkafedralnim 23 travnya 2015 r poblizu kostelu sv Varfolomiya vidkrito pam yatnik Volodimiru Velikomu Pochinayuchi z 2000 h rr v Gdansku formuyetsya hronologichno tretya gromada Adzhe zrostaye kilkist ukrayinciv sho priyizhdzhayut syudi na navchannya chi znahodyat tut pracyu ta zalishayutsya na postijne prozhivannya Ukrayinci rozvivayut svij biznes Zokrema u misti pracyuye ukrayinskij restoran Lvivski vareniki Osoblivo kilkist ukrayinciv zrosla v 2014 r ta vidpovidno pislya 24 lyutogo 2024 r Meshkanci mista ta miscevi organi vladi nadali vsebichnu dopomogu ukrayinskim bizhencyami sho pribuli do mista pislya pochatku povnomasshtabnoyi agresiyi Rosiyi proti Ukrayini Z suchasnih gdanskih ukrayinciv varto zgadati skulptora Gennadiya Yershova istorika Igora Galagidu golovu OUP v Gdansku U Gdansku pracyuye konsulstvo Ukrayini sho obslugovuye ukrayinskih gromadyan yaki perebuvayut u Polshi Konsulstvo znahoditsya za adresoyu vul Bernarda Chrzanowskiego 60a 80 278 Gdansk 26 listopada 2020 roku odnomu zi skveriv mista prisvoyeno nazvu imeni generala armiyi Ukrayinskoyi narodnoyi respubliki Marka Bezruchka Pomerli Osip Dumin sotnik USS i Armiyi UNR vijskovij diyach UVO pismennikVidomi lyudiNarodilisya Yan Gevelij 1611 1687 polskij astronom avtor pershih kart Misyacya Selenografiya abo opis Misyacya Katalogu neruhomih zirok na epohu 1660 atlasu neba Uranografiya 1690 konstruktor teleskopiv gradonachalnik Gdansku Elzhbeta Gevelij 1647 1693 zhinka astronom druzhina ta kolega Yana Geveliya Daniyel Gabriyel Farengejt 1686 1736 nimeckij himik i fizik avtor temperaturnoyi shkali jogo imeni Artur Shopengauer 1788 1860 nimeckij filosof u galuzi ob yektivnogo idealizmu vidomij uyavlennyam pro metafizichnu volyu yak rushij svitu Aaron Bernshtajn 1812 1884 nimeckij pismennik zhurnalist redaktor vidavec perekladach Berngard Gecke 1884 1964 nimeckij aktor epohi nimogo Gyunter Grass 1927 2015 nimeckij pismennik takozh skulptor hudozhnik laureat Nobelivskoyi premiyi z literaturi 1999 roku Avtor zokrema Dancizkoyi trilogiyi do yakoyi vhodyat roman Blyashanij baraban povist Kit i misha roman Sobachi roki Pjotr Shulkin 1950 2018 polskij kinorezhiser scenarist aktor yakij u 2018 roci pidtrimav zvernennya Yevropejskoyi kinoakademiyi na zahist uv yaznenogo u Rosiyi ukrayinskogo rezhisera Olega Sencova Yanina Ohojska 1955 polska gromadska diyachka astronom Beata Poznyak 1960 polska aktrisa Yacek Denel 1980 polskij poet pismennik i perekladach Pov yazani z mistom Leh Valensa polskij politik Prezident Polshi 1990 1995 Spivzasnovnik i pershij kerivnik profspilki Solidarnist u 1980 h rokah lavreat Nobelivskoyi premiyi miru 1983 Na chest nogo nazvanij mizhnarodnij aeroport u misti Gdansk Severin Krayevskij polskij kompozitor spivak muzikant i gitarist kolishnij lider gurtu Chervoni gitari Gennadij Yershov polskij ta ukrayinskij mitec gromadskij diyach odin iz zasnovnikiv Fundaciyi Atelyer Yershov Mista pobratimi Kazahstan Astana 1996 Ispaniya Barselona Nimechchina Bremen Polsha Bitiv Litva Vilnyus Shveciya Kalmar SShA Klivlend Ogajo Franciya Marsel Franciya Nicca Franciya Ruan Ukrayina Odesa Ukrayina Rivne Ukrayina Mariupol 2014 Niderlandi Rotterdam Velika Britaniya Angliya Finlyandiya Turku Daniya GelsingerDiv takozh1419 Dancig asteroyid nazvanij na chest mista nimecka nazva DonativaPrimitkihttps sjp pwn pl so gdanszczanin 4436509 html https sjp pwn pl so gdanszczanka 4436510 html Velikij tlumachnij slovnik suchasnoyi ukrayinskoyi movi 250000 uklad ta golov red V T Busel Kiyiv Irpin Perun 2005 Starowka Gdansk pl PL 25 travnya 2023 Procitovano 19 serpnya 2023 Parnikoza Ivan Ukrayinski storinki istoriyi Gdanska ta Trimista Chastina 1 Zamalovki z davnini Pradidivska slava Ukrayinski pam yatki Mikola Zharkih Historia Gdanska dla kazdego podcast Skad sie wzieli ludzie na Pomorzu 2022 Sliwinski B Poczatki Gdanska dzieje ziem nad zachodnim brzegiem zatoki Gdanskiej w i polowie X wieku Gdansk 2009 ss 298 Wadyl S Pomorze Wschodnie w X wieku Uwagi na marginesie pracy Blazeja Sliwinskiego Poczatki Gdanska dzieje ziem nad zachodnim brzegiem zatoki Gdanskiej w i polowie X wieku Gdansk 2009 ss 298 Pomorania Antiqua tom XXIV 2015 537 574 lt Gdansk jest starszy niz dotad twierdzono Archeolodzy odkryli pozostalosci osadnictwa Slowian 20 12 2022 r Praca zbiorowa Slownik starozytnosci slowianskich t 2 F K cz 1 F H haslo Gaj Warszawa Ossolineum 1964 s 78 Historia Gdanska dla kazdego podcast Odcinek 10 Pierwsi namiestnicy Gdanska Sobieslaw protoplasta dynastii 2023 Historia Gdanska dla kazdego podcast Odcinek 9 Najstarszy kosciol Gdanska 2022 Historia Gdanska dla kazdego podcast Odcinek 11 Gdansk za czasow namiestnika Sambora I 2023 Historia Gdanska dla kazdego podcast Odcinek 13 Msciwoj I Na drodze do niezaleznosci 2023 r Sventopelk II Velikij 1195 1266 takozh Svantepolk Svatopluk Svitopelk starshij sin Mshivoya Mestvina I go z dinastiyi Sobislaviv Samboridiv Div Lyubek Ganza Akciya Visla Dokumenti upor Yevgen Misilo Lviv Nyu Jork Naukove tovaristvo im T Shevchenka 1997 ISBN 5 7707 8504 7 S 483 3 1 Srodowisko przyrodnicze W Studium Uwarunkowan i Kierunkow Zagospodarowania Przestrzennego Miasta Gdanska Gdansk Prezydent Miasta Gdanska 2007 12 20 s 33 Kondracki Jerzy 2002 Geografia regionalna Polski pol Varshava PWN ISBN 83 01 13897 1 Parnikoza Ivan Ukrayinski storinki istoriyi Gdanska ta Trimista Chastina 1 Zamalovki z davnini Pradidivska slava Ukrayinski pam yatki Mikola Zharkih Procitovano 11 06 2024 Arhiv originalu za 15 kvitnya 2021 Procitovano 31 serpnya 2020 v 1967 1988 rokah im Lenina Airport History Procitovano 2 grudnya 2022 Nasza historia pol Procitovano 2 grudnya 2022 SKM Passenger Information Map http www skm pkp pl 27 grudnya 2014 u Wayback Machine Polish Pendolino launches 200 km h operation Railway Gazette International 16 grudnya 2014 u Wayback Machine 15 December 2014 Pendolino z Trojmiasta do Warszawy Wiecej pytan niz odpowiedzi trojmiasto pl 30 lipnya 2013 originalu za 28 lipnya 2014 Procitovano 25 grudnya 2014 Jeszcze szybciej z Warszawy do Gdanska Kurier Kolejowy 9 January 2015 http www kurierkolejowy eu aktualnosci 22716 Jeszcze szybciej z Warszawy do Gdanska html 10 sichnya 2015 u Wayback Machine The port and the city Procitovano 2 grudnya 2022 Brama Zuraw pl PL 2 travnya 2023 Procitovano 19 serpnya 2023 Fontanna Neptuna pl PL 16 grudnya 2022 Procitovano 19 serpnya 2023 Zlota Kamienica w Gdansk pl PL 27 grudnya 2022 Procitovano 19 serpnya 2023 Zielona Brama w Gdansku pl PL 21 chervnya 2023 Procitovano 19 serpnya 2023 Ulica Mariacka w Gdansku pl PL 20 grudnya 2022 Procitovano 19 serpnya 2023 Arhiv originalu za 22 veresnya 2017 Procitovano 10 zhovtnya 2008 Arhiv originalu za 6 listopada 2013 Procitovano 10 zhovtnya 2008 Zlota Brama w Gdansku pl PL 11 lipnya 2023 Procitovano 19 serpnya 2023 Dodomu Hevelianum ukr Procitovano 3 grudnya 2022 Arhiv originalu za 16 zhovtnya 2008 Procitovano 10 zhovtnya 2008 Arhiv originalu za 17 lyutogo 2001 Procitovano 10 zhovtnya 2008 Arhiv originalu za 7 lipnya 2018 Procitovano 10 zhovtnya 2008 Bazylika Mariacka pl PL 19 listopada 2022 Procitovano 19 serpnya 2023 Shukach Pam yatnik Yanu Geveliyu 3 v Gdansku www shukach com Procitovano 3 grudnya 2022 Informator o sytuacji spoleczno gospodarczej Gdanska za 2008 rok Urzad Miejski w Gdansku 2008 ISSN 1505 7186 Arhiv originalu za 27 veresnya 2011 Procitovano 15 lipnya 2010 Arhiv originalu za 27 listopada 2010 Procitovano 15 lipnya 2010 Parnikoza Ivan Ukrayinski storinki istoriyi Gdanska Chastina 2 Hmari nad Baltikoyu Pradidivska slava Ukrayinski pam yatki Mikola Zharkih Procitovano 19 05 2024 Pierogi Lwowskie www facebook com ukr Procitovano 16 veresnya 2018 Parnikoza Ivan Ukrayinski storinki istoriyi Gdanska Chastina 3 Pid patronatom svyatogo Volodimira Pradidivska slava Ukrayinski pam yatki Mikola Zharkih Solidarni z Ukraina w czasie wojny Gdansk pomaga juz od dwoch lat 23 02 2024 Konsulstvo Ukrayini v Gdansku https gdansk mfa gov ua Procitovano 20 12 2023 www eurointegration com ua Arhiv originalu za 26 sichnya 2021 Procitovano 26 listopada 2020 Janina Ochojska 25 kvitnya 2017 u Wayback Machine pol Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 Resursi InternetuGdansk u sestrinskih VikiproyektahOznachennya u Vikislovniku Gdansk u Vikimandrah Gdansk u Vikishovishi Oficijna storinka mista Gdanska 22 lyutogo 2011 u Wayback Machine Oficijna storinka Trimista 4 listopada 2004 u Wayback Machine Oficijna storinka Gdini 30 lipnya 2004 u Wayback Machine Oficijna storinka Sopota 15 zhovtnya 2019 u Wayback Machine Solidarnist iz Gdanskom 22 travnya 2011 u Wayback Machine Moneti Dancigu nedostupne posilannya z lipnya 2019 Gdansk dlya ukrayincya 16 veresnya 2017 u Wayback Machine