Харчува́ння люди́ни є одним з найважливіших чинників, які пливають на її здоров'я.
Раціональне та здорове харчування є основним компонентом здорового способу життя.
Харчування забезпечує нормальний розвиток дітей, сприяє профілактиці захворювань, продовженню життя і створює умови для адекватної адаптації людини до навколишнього природного середовища. Тому питання здорового харчування є одним з найголовніших у реалізації соціальної політики держави. Успішне розв'язання проблеми харчування залежить від створення умов для виготовлення якісних і безпечних продуктів харчування.
Для росту організму необхідні білки — природні речовини з яких будуються клітини. Їжа повинна включати есенціальні, мікро- і макронутрієнти, але і в необхідному обсязі баластні та мінорні нехарчові біологічно активні компоненти.
Дієтика
Медична наука середньовіччя мала значний вплив на здоров'я і харчування вищих класів. Дієта, фізичні вправи, відповідна соціальна поведінка і рекомендовані лікарські засоби — це шлях до міцного здоров'я. Вважалось, що різні види їжі мали свої властивості і по-різному впливали на здоров'я людини. Всі продукти харчування класифікувалися на «гарячі», «холодні», «вологі» і «сухі», відповідно до чотирьох рідин організму згідно з теорією Галена, яка домінували в медичній науці від пізньої античності до 17 століття.
Середньовічні вчені вважали, що травлення людини схоже на процес приготування їжі. Обробка їжі в шлунку бачилась як продовження приготування їжі, яке розпочав кухар. Для того, щоб їжа «приготувалася», а поживні речовини засвоїлися, важливо, щоб шлунок наповнився у визначений спосіб. Легкозасвоювана їжа споживалася першою, а потім поступово переходили до ситніших страв. Якщо такий режим не дотримувався, то вважалося, що важка їжа опуститься на дно шлунку, заблокує травний канал і їжа перетравлюватиметься дуже повільно, що спричинить гниття тіла і зробить рідини у шлунку поганими. Крім того, вкрай важливо, щоб їжа з різними властивостями не змішувалася.
Перед вживанням страв, шлунок було бажано «відкрити» за допомогою аперитива (від лат. aperire, «відкрити»), який був переважно у гарячому чи сухому вигляді: кондитерські вироби з цукру або меду, покриті спеціями, такими як імбир, кмин, насіння анісу, фенхелю або зіри, вино і підсолоджені кріплені молочні напої. В кінці трапезххоаідноо «закрити» шлунок, для цього вживали драже, яке в Середні віки складалося зі шматочків пряного цукру, або гіпокрас, приправлене ароматними спеціями вино, яке пили, закушуючи витриманим сиром. В ідеалі трапезу розпочинали із легкозасвоюваних фруктів, наприклад, яблук. Потім їли овочі, такі як салат, капуста, портулак, зелень, вологі фрукти, біле м'ясо, наприклад, курчат або козенят, разом з потажем і бульйонами. Далі йшли важкі сорти м'яса, такі як свинина і яловичина, а також овочі і горіхи, в тому числі груші та каштани, бо вважалися важкоперетравлюваними. Такі правила харчування були популярні і схвалені медичною експертизою. Закінчували трапезу витриманим сиром і різними закусками.
Ідеальне харчування мало найбільше відповідати темпераменту людини. Їжа мала бути добре нарублена, протовчена і розтерта, щоб інгредієнти легко змішувались. Біле вино вважалося кращим, аніж червоне, так само надавали перевагу білому оцту. Молоко помірно «тепле» і «вологе», але вважалось, що молоко різних тварин відрізняється. Яєчні жовтки вважалися «теплими» і «вологими», а білок «холодним» і «вологим». Професійні кухарі намагались відповідати правилам гуморальної медицини. Навіть якщо поєднання продуктів обмежене, все одно було достатньо місця для художньої варіації шеф-кухаря.
дієтичні рекомендації щодо правильного вибору продуктів харчування Дієтичні рекомендації щодо правильного вибору продуктів харчування
Категорії продуктів | Рекомендовані продукти та страви | Бажана кількість | Продукти обмеженого вибору | Продукти та страви, яких слід уникати |
1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
Жири | Олії: оливкова, соняшникова, кукурудзяна, лляна | До 1-2 столових ложок загалом на день | Вершкове масло не більше 20 г на добу, спреди | Тваринні жири (смалець, яловичий.баранячий жири, тверді маргарини), частково гідрогенізовані рослинні жири (трансжири) |
М'ясо | Нежирна яловичина, кролик, індичка, курка без видимого жиру та шкірочки у відвареному вигляді | 1 порція надень, іноді 2 порції на день | Молода баранина, телятина. пісна свинина, пісна шинка, страви із м'ясною начинкою, варені ковбаси, сосиски | Жирне м’ясо та птиця, паштети, копчені та сиро-копчені ковбасні вироби, смажені, копчені, мариновані м'ясні вироби |
Яйця | Яйця у стравах, білкові омлети | 2-3 яйця на день | Яйця у відвареному вигляді | Смажені, яєчня |
Риба та рибопродукти | Всі види риби, у тому числі жирна морська риба, приготовлена на пару, відварена | 1 порція (100 г) на день | Запечена риба без шкірочки, заливна, мідії, омари, креветки, кальмари | Смажена риба, копчена, солона риба, оселедець, ікра |
Молочні продукти | Молоко та кисломолочні продукти до 1% жирності, йогурти з натуральними наповнювачами. нежирна сметана у страви, кисломолочний сир до 5% жирності | Кисломолочні напої—1-2 порції на день, сир КИСЛОМОЛОЧНИЙ 70-100гна день | сорти твердого сиру, сиркові десерти, ряжанка 2.5% жирності | Жирна сметана, глазуровані сирки, жирний солоний твердий сир. згущене молоко, вершки, жирні кисломолочні продукти |
Фрукти, ягоди | Свіжі ягоди та фрукти, соки за сезоном, сушені, заморожені фрукти та ягоди, соки без додавання цукру | Не менше 3 порцій надень | Солодкі сорти яблук, соки без додавання цукру | Фрукти в сиропі, консервовані та мариновані фрукти, джеми, варення |
Овочі | Овочі за сезоном у свіжому, відвареному вигляді, приготовлені на пару, картопля зі шкірочкою, бобові, заморожені овочі, зелень | Не менше 3 порцій на день | Консервовані овочі без використання оцту: овочі та картопля, присмажені на олії, вимочена квашена капуста | Соління, мариновані овочі, смажені на тваринному жирі картопля та овочі, чипси картопляні, картопля фрі |
Злакові | Хліб із житнього борошна та пшеничного борошна II ґатунку, страви із цільнозерно-вих видів круп (вівсяна, гречана, пшоняна), нешліфований рис, макаронні вироби (із твердих сортів пшениці, гречані), пісні хлібобулочні вироби, галетне печиво | До 5 скибочок хліба на день та 1-2 порції каш (3 повні столові ложки) на день | Макаронні вироби із борошна вищого ґатунку, солодкі каші, пісочні та бісквітні тістечка, здобні вироби, приготовлені на рекомендованих жирах | Хлібобулочні вироби 3 борошна 1 ґатунку, смажені пиріжки, кондитерські вироби з додаванням рослинних жирів, сухарики промислового виробництва |
Супи | Вегетаріанські овочеві та круп'яні супи | 1 порція на день | Супи на знежиреному бульйоні, рибні супи із нежирної риби | Супи на кісткових та м'ясних бульйонах, супи-пюре |
Напої | Чай, міцна кава, мінеральна негазована вода | У межах загальної кількості рідини на день | Алкогольні напої в перерахунку на 2 г алкоголю, солодкі та газовані напої | |
Десерти | Фруктові салати, фруктове несолодке морозиво, заморожені соки | 1-2 порції на день по сезону | Мед | Вершкове морозиво, десерти з додаванням цукру та вершків |
Кондитерські вироби | Лукум, нуга, карамельні цукерки, чорний шоколад | До 30 г на день | Мармелад, пастила, халва | Ірис, кондитерські вироби з додаванням вершкового масла та рослинних жирів, молочний шоколад |
Горіхи | Волоські, мигдаль, каштан, грецький горіх, кеш'ю, фундук, бразильський горіх | 1-2 цілісні горіхи на день | Фісташки, арахіс | Солоні горіхи |
Приправи | Пряні трави | У страві по сезону | Гірчиця, перець, соєвий соус, нежирні соуси на рекомендованих жирах | Соуси на бульйонах, майонез |
Див. ще: (Dietary Approaches to Stop Hypertension)
Вид їжі | Приклади |
Злаки та зернові продукти | Цільний пшеничний хліб, хліб грубого помелу, крупи та рослинні волокна, вівсяна крупа; Забезпечує енергією та рослинними волокнами |
Овочі | Помідори, картопля, морква, горох, гарбуз (кабачок): броколі, ріпа, листова капуста, шпинат, квасоля (боби); Джерела калію, магнію і волокон |
Фрукти | Абрикоси, банани, фініки, виноград, апельсин, грейпфрут, манго, диня, персики, яблука, сливи (чорнослив), родзинки, суниця і мандарини; Джерела калію, магнію та волокон |
Продукти 3 низьким вмістом жиру та знежирені молочні продукти | Знежирене або 1% молоко, знежирена сироватка або йогурт, частково знежирений сир; Багаті джерела кальцію та білків |
М'ясо, домашня птиця, риба | Брати тільки пісне, вилучати жир. тушкувати або варити, але не смажити, знімати шкіру з птиці; Багате джерело білків і магнію |
Горіхи, боби, насіння | Мигдаль, фундук, арахіс, грецький горіх, насіння соняшника Джерело білків і волокон |
Функції їжі
Функції їжі в організмі (2003
- енергетична
- пластична
- імунорегуляторна
- біорегуляторна
- реабілітаційна
- пристосувально-регуляторна
Культура харчування
На формування характеру харчування кожної людини впливає багато факторів, серед яких основними є:
- фізіологічні — ріст і розвиток організму, ступінь рухової активності тощо;
- психологічні — особистий смак, родинні традиції, вплив друзів;
- соціально-економічні — рівень розвитку країни, бюджет країни, регуляція поставок продуктів харчування на державний ринок, технологія приготування продуктів;
- культурно-історичні — харчування і релігія, національна кухня;
- географічно-екологічні — клімат, традиційні сільськогосподарські культури, методи їх вирощування.
Вплив харчування на життя та здоров'я людини
Харчування є найважливішою фізіологічною потребою організму і має надзвичайно важливий вплив на життя та здоров'я людини, а саме:
- забезпечує ріст та розвиток молодого організму;
- формує високий рівень здоров'я, зменшує рівень захворюваності та тяжкості захворювань;
- відновлює працездатність;
- забезпечує нормальну репродуктивну функцію;
- збільшує тривалість життя, у тому числі активного життя;
- захищає від впливу несприятливих екологічних умов, шкідливих виробничих та побутових чинників;
- є методом лікування та профілактики захворювання.
Гуліч (2003):
![]() | Відомо, що їжа людини — це мультикомпонентний чинник навколишнього середовища, що містить понад 600 речовин, необхідних для нормальної життєдіяльності організму. Кожна з цих речовин посідає певне місце в складному гармонійному механізмі біохімічних процесів і сприяє використанню їжі в різноманітних процесах життєдіяльності людини. 96% одержаних з їжею органічних і неорганічних сполук мають ті або інші лікувальні властивості. Тому від того, в якій кількості і в яких співвідношеннях містяться ці речовини в раціоні, залежить стан здоров’я людини. | ![]() |
Згідно з оцінкою експертів ВООЗ, здоров'я громадян на 50% залежить від соціально-економічних умов і способу життя, найважливішою складовою якого є харчування.
Достатнє харчування — це не зникнення відчуття голоду, а таке харчування, яке достатнє за складом і будовою харчових речовин. Щодоби людина повинна обов'язково отримувати близько 600 харчових речовин, серед яких 66 — абсолютно незамінних нутрієнтів та не менше 30 різноманітних страв щотижня.
Компоненти їжі
Гуліч (2003) подає таку класифікацію сторонніх шкідливих речовин їжі:
- Речовини, ЩО ВНОСЯТЬСЯ спеціально за технологічною ДОЦІЛЬНІСТЮ
- Речовини довкілля, що спричиняють шкідливу дію ()
- Хімічні (антропогенні)
- Біологічні (природні)
- Природні компоненти їжі, що спричиняють шкідливу дію
- Звичайні компоненти в надзвичайно великих кількостях
- Антмаліменторні компоненти
- Незвичайні компоненти і нових джерел сировини
- Компоненти і вираженою фармакологічною активністю
Дія їжі
Біологічна дія їжі і різновиди харчування | |||
---|---|---|---|
Група населення | Різновид харчування | Призначення харчування | Біологічна дія |
Здорові | Раціональне | Профілактика аліментарних захворювань | Специфічна |
Групи ризику | Превентивне (функціональне) | Профілактика захворювань неспецифічної природи | Неспецифічна |
Групи із шкідливими умовами праці | Лікувально-профілактичне | Профілактика професійних захворювань | Захисна |
Хворі | Дієтичне (лікувальне) | Відновлення порушеного хворобою гомеостазу і діяльності систем організму | Фармакологічна |
Специфічно-динамічна дія їжі
Специфічно-динамічна дія їжі — збільшення інтенсивності обміну речовин після споживання білкової їжі. Пов'язана, мабуть, із посиленням окисних процесів, необхідних для перетворення харчових речовин в організмі, тому прийом їжі супроводжується підвищенням основного обміну, у разі змішаного харчування на 10 — 15% за добу. Прийом білків підвищує основний обмін на 30 — 40%, жирів — на 4 — 14%, вуглеводів — на 4 — 7%.
Підготовча фаза
Пластична дія їжі (асиміляція)
Час (годин) | Продукти |
---|---|
1..2 | Вода, чай, какао, молоко, бульйон, яйця некруто, (відварний рис), риба річкова відварна |
2..3 | Кава, какао з молоком або вершками, яйця круто, яєшня, омлет, риба морська відварна, картопля відварна, телятина, пшеничний хліб |
3..4 | Відварна курка, відварна яловичина, житній хліб, (яблука), морква, редис, шпинат, огірки, картопля смажена, шинка |
4..5 | Смажене м'ясо, дичина, оселедець, пюре горохове, тушковані боби |
6..7 | Шпик, гриби |
Енергетичний обмін (дисиміляція)
Біорегуляторна дія їжі
Класифікації складу харчових продуктів
Відповідно до класифікації складу харчових продуктів, запропонованою О. О. Покровським, можна виділити в них наступні групи речовин:
: | |
|
|
Тривалий час харчові речовини поділяли на дві групи: (білки, жири, вуглеводи) і (вітаміни, макро та мікроелементи). Останнім часом встановлено факт існування невідомих раніше факторів їжі, так званих мінорних нехарчових біологічно активних компонентів, які покращують якість життя і знижують ризик розвитку багатьох захворювань. Серед них: біофлавоноїди, , фітостероли, ізотіоціанати.
Раціон
Повноцінний раціон повинен містити достатню кількість усіх видів їжі, яка потрібна людині. Основу його складають вуглеводи, проте в ньому має бути також багато жири, білки, вітамінів і мінеральних речовин.
Норми вживання основних поживних речовин у підлітковому періоді | |||
---|---|---|---|
Стать | Білки (г/день) | Жири (г/день) | Вуглеводи (г/день) |
Тваринні /Усього | Рослинні /Усього | ||
Юнаки | 60/100 | 20/100 | 400 |
Дівчата | 54/90 | 18/90 | 360 |
Рекомендоване споживання продуктів на день | |||||
---|---|---|---|---|---|
Жінки | 19―30 років | Для людей, зайнятих помірно фізичною працею менше 30 хв на день | 2000 ккал | Для людей, зайнятих фізичною працею по 30―60 хв щодня | 2000―2200 ккал |
31―50 років | 1800 ккал. | 2000―2200 ккал | |||
понад 50 років | 1600 ккал. | 1800―2200 ккал | |||
Чоловіки | 19―30 років | 2400 ккал. | 2600―3000 ккал | ||
31―50 років | 2200 ккал. | 2400―3000 ккал | |||
понад 50 років | 2000 ккал. | 2200―2800 ккал |
Розподіл калорій за видами продукції | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Продукти | Калорійність | |||||||
1600 | 1800 | 2000 | 2200 | 2400 | 2600 | 2800 | 3000 | |
Зернові, г | 150 | 180 | 180 | 210 | 240 | 270 | 300 | 300 |
Овочі, скл. | 2 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3 | 3,5 | 3,5 | 4 |
Фрукти, скл. | 1,5 | 1,5 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2,5 | 2,5 |
Молоко, скл. | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |
М'ясо, бобові, г | 150 | 150 | 175 | 180 | 195 | 195 | 210 | 210 |
Олія, ч.л. | 5 | 5 | 6 | 6 | 7 | 8 | 8 | 10 |
Вільні калорії | 132 | 195 | 267 | 290 | 290 | 410 | 426 | 512 |
Харчування у спецзакладах
Норма № 3, яка регламентує харчування для заарештованих осіб, які утримуються в слідчих ізоляторах та ізоляторах тимчасового утримання, передбачає, що людині на добу годиться: до 80 г м'яса і 130 г риби, півкіло картоплі, півкіло хліба, від 20 до 45 г каші, 20 г макаронних виробів, 250 г овочів (з них 150 г капусти), 3 г томатної пасти. Для порівняння: у Швейцарії при підготовці меню для заарештованих враховують побажання вегетаріанців, а також обмеження вживання м'яса залежно від віросповідання.
Проблеми харчування у світі
Докорінні зміни в структурі харчування людини не дозволяють сьогодні навіть теоретично забезпечити традиційними шляхами організм усіма необхідними речовинами. Це призвело до негативних наслідків у здоров'ї населення економічно розвинутих країн:
- поширення серед дорослих різних форм ожиріння (надлишкова маса тіла й ожиріння виявляється в 55% людей старших за 30 років) і, як наслідок, зростання захворювань, в основі яких порушення вуглеводного і ліпідного обмінів, — атеросклероз, ішемічна хвороба серця, гіпертонічна хвороба, цукровий діабет;
- порушення імунного статусу, зокрема з різними видами імунодефіцитів, зі зниженою резистентністю до інфекцій й інших несприятливих факторів навколишнього середовища;
- збільшення захворювань, пов'язаних з аліментарними дефіцитами мінералів і мікроелементів: залізодефіцитна анемія у дорослих і дітей, захворювання щитоподібної залози, які пов'язані з дефіцитом йоду, захворювання опорно-рухового апарата — з дефіцитом кальцію і магнію та ін.
Структура харчування населення України
Структура харчування населення України має такі характерні риси:
- дефіцит тваринних білків, особливо у населення з низькими доходами;
- дефіцит ПНЖК родини омега-3 при надлишковому надходженні тваринних жирів;
- дефіцит більшості вітамінів та мінеральних речовин (Са, Fe, J, F, Se, Zn);
- дефіцит харчових волокон.
Споживання продуктів харчування в окремих країнах
Країни | М'ясо і в розрахунку на м'ясо (без сала і субпродуктів) | Молоко і молочні продукти (включаючи масло; в перерахунку на молоко) | Масло | Яйця, штук | Риба і | Цукор | Олія | Картопля | Овочі і баштанні (в перерахунку на свіжі) | Фрукти і ягоди (в перерахунку на свіжі без переробки на вино) | (хліб і макаронні вироби в перерахунку на борошно), борошно, крупи, бобові |
![]() | 98 | 240 | 5.9 | 200 | 18.2 | 46 | 17.2 | 61 | 78 | 105 | 82 |
![]() | 89 | 330 | 3.2 | 255 | 10.8 | 36 | 15.8 | 61 | 75 | 135 | 72 |
![]() | 72 | 267 | 5.4 | 268 | 7.4 | 35 | 16.4 | 32 | 120 | 80 | 150 |
![]() | 72 | 327 | 3.1 | 218 | 7.7 | 32 | 19 | 112 | 87 | 94 | 87 |
![]() | 96 | 360 | 5.1 | 238 | 12.3 | 37 | 28.5 | 69 | 72 | 70 | 72 |
![]() | 82 | 281 | 6.9 | 214 | 29.8 | 24 | 25.5 | 40 | 163 | 135 | 127 |
![]() | 96 | 301 | 2.4 | 210 | 12.5 | 42 | 18.7 | 68 | 89 | 116 | 75 |
![]() | 39 | 173 | 4 | 230 | 9.7 | 50 | 7.3 | 66 | 59 | 56 | 108 |
![]() | 86 | 182 | 1.2 | 27 | 16.2 | 24 | 1.4 | 27 | 22 | 12 | 105 |
![]() | 85 | 281 | 3 | 190 | 1.3 | 37 | 29.8 | 87 | 97 | 164 | 58 |
![]() | 64 | 407 | 3.8 | 194 | 10.8 | 47 | 8.1 | 141 | 116 | 31 | 118 |
![]() | 113 | 263 | 2 | 229 | 6.1 | 28 | 22.9 | 60 | 124 | 97 | 103 |
![]() | 66 | 242 | 2.3 | 350 | 12 | 39 | 10 | 53 | 84 | 71 | 109 |
![]() | 60 | 367 | 5.9 | 280 | 18.2 | 46.7 | 11.9 | 127 | 107 | 46 | 138 |
![]() | 62 | 460 | 8.3 | 216 | 2.2 | 37 | 5.9 | 86 | 45 | 78 | 75 |
![]() | 92 | 410 | 9.1 | 271 | 21.5 | 36 | 19.1 | 79 | 119 | 87 | 83 |
![]() | 93 | 359 | 7.4 | 253 | 13.2 | 33 | 14.6 | 75 | 83 | 145 | 77 |
![]() | 87 | 449 | 8.5 | 336 | 5.5 | 29 | 14.5 | 79 | 78 | 62 | 112 |
![]() | 37 | 76 | 0.7 | 295 | 56.3 | 22 | 11.7 | 107 | 127 | 54 | 120 |
Споживання продуктів харчування в Україні (на душу населення в рік), кг *
Продукти харчування | 1985 р. | 1990 р. | 1995 р. | 1996 р. | 1997 р. | 1998 р. | 1999 р. | 2000 р. | 2007 |
М'ясо і м'ясопродукти | 66 | 68 | 39 | 33 | 35 | 33 | 33 | 33 | 61 |
Молоко і молочні продукти | 350 | 373 | 244 | 230 | 210 | 213 | 210 | 198 | 265 |
Яйця, штук | 276 | 272 | 171 | 161 | 151 | 154 | 163 | 164 | 240 |
Риба і рибопродукти | 18,5 | 17,5 | 3,6 | 4,3 | 5,0 | 5,9 | 7,2 | 8,3 | 18 |
Цукор | 46,5 | 50 | 32 | 33 | 31 | 32 | 33 | 37 | 38 |
Олія | 10,6 | 11,6 | 8,2 | 8,6 | 8,4 | 8,2 | 8,9 | 9,3 | 20 |
Картопля | 139 | 131 | 124 | 128 | 134 | 129 | 122 | 135 | 99 |
Овочі і баштанні | 124 | 102 | 97 | 92 | 91 | 94 | 96 | 101 | 104 |
Плоди, ягоди і виноград | 50 | 47 | 33 | 35 | 40 | 28 | 22 | 29 | 43 |
Хлібні продукти | 138 | 141 | 128 | 124 | 127 | 126 | 122 | 124 | 115 |
* Див.: Статистичний щорічник України за 2000 рік. — К.: Техніка, 2001. — С. 422.
Примітка. Німеччина — федеративна — до об'єднання; Чехо-Словаччина — федеративна, до розпаду.
Див. ще: Список країн за відсотком гладкого населення; по роках 2000–2008 — Рівень фактичного середньодушового обсягу споживання продовольства відносно фізіологічних норм в Україні за 2000-2008 рр, с. 260 [ 28 вересня 2015 у Wayback Machine.]
Див. також
Література
Книги
- Рекомендації щодо харчування дорослих (2017) (Міністерство Охорони Здоров'я України).
- Азбука харчування. Лікувальне харчування: Довідник / За ред. Г. І. Столмакової, І. О. Мартинюка. — Львів: Світ, 1991. — 280 с.
- Все про все на світі. — Київ: Махаон, 2003. — 251 с. —
- Зубар Н.М, Основи фізіології та гігієни харчування: Підручник. — Рекомендації щодо харчування дорослих (Міністерство Охорони Здоров'я України).:Київ. нац. торг.-екон. ун-т, 2006. — 341 с.
- Основи фізіології та гігієни харчування: / підручник Н. В. Дуденко [та ін.] – Суми: Університетська книга, 2009. – 555 с.
- Гігієна харчування з основами нутріціології / За ред. проф.В.І. Ципріяна/. 1 том., Київ: Медицина, 2007.- 528 с.
- Гігієна харчування з основами нутріціології/ За ред. проф.В.І. Ципріяна/. 2 том., Київ: Медицина, 2007.- 560 с.
Журнали
- Journal of Nutrition
- Nutrition
- Nature: Food
- Nature: Science of Food
Примітки
- Mantzoros, Christos S. (2009). Nutrition and metabolism : underlying mechanisms and clinical consequences. Part of the book series: Nutrition and Health (NH). [Totowa, N.J.]: Humana. ISBN . OCLC 405547076.
- Editors: Norman J. Temple, Ted Wilson, David R. Jacobs, Jr., George A. Bray (2023). NUTRITIONAL HEALTH: strategies for disease prevention. Part of the book series: Nutrition and Health (NH). [S.l.]: Humana. ISBN . OCLC 1366124249.
- Rippe, James M. (2017). Nutrition in lifestyle medicine. Part of the book series: Nutrition and Health (NH). Cham, Switzerland: Humana Press. ISBN . OCLC 967583107.
- Скуллі (1995), сс. 135–136.
- Скуллі (1995), сс. 126–135.
- Теренс Скуллі, «Характер середньовічного харчування» Їжа у Середні Віки, сс. 7-12
- № 62 за січень 2003 Здоровье человека: научные основы питания М. П. Гуліч, dr [ 13 вересня 2013 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 7 серпня 2013.
- . Архів оригіналу за 8 березня 2016. Процитовано 24 жовтня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 10 червня 2015. Процитовано 24 жовтня 2012.
- . Архів оригіналу за 31 березня 2014. Процитовано 10 вересня 2013.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Основи наукової організації здорового харчування// В. К. Береговий
- . 2014. Архів оригіналу за 6 серпня 2020. Процитовано 5 квітня 2022.
- Паламарчук М. М. Географія України: Підр. для серед. шк. — 2-тє вид., перероблене і доповнене. — К.: Освіта, 1992. — 159 с.: іл., карти. []
- Архів оригіналу за 16 серпня 2013. Процитовано 10 вересня 2013.
- . Архів оригіналу за 2 лютого 2014. Процитовано 24 січня 2014.
- Наталія Півень, Начальник Управління громадського здоров'я (“08” грудня 2017 р.). РЕКОМЕНДАЦІЇ ЩОДО ЗДОРОВОГО ХАРЧУВАННЯ ДОРОСЛИХ (PDF). Міністерство Охорони Здоров'я.
Посилання
- Харчування людини // Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / уклад. і гол. ред. В. Т. Бусел. — 5-те вид. — К. ; Ірпінь : Перун, 2005. — .
- ХАРЧУВАННЯ [ 3 серпня 2016 у Wayback Machine.] //Фармацевтична енциклопедія
- Харчовий геноцид українського народу[недоступне посилання з червня 2019]
- Харчування під час хвороби[недоступне посилання з липня 2019]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Harchuva nnya lyudi ni ye odnim z najvazhlivishih chinnikiv yaki plivayut na yiyi zdorov ya Racionalne ta zdorove harchuvannya ye osnovnim komponentom zdorovogo sposobu zhittya Harchuvannya zabezpechuye normalnij rozvitok ditej spriyaye profilaktici zahvoryuvan prodovzhennyu zhittya i stvoryuye umovi dlya adekvatnoyi adaptaciyi lyudini do navkolishnogo prirodnogo seredovisha Tomu pitannya zdorovogo harchuvannya ye odnim z najgolovnishih u realizaciyi socialnoyi politiki derzhavi Uspishne rozv yazannya problemi harchuvannya zalezhit vid stvorennya umov dlya vigotovlennya yakisnih i bezpechnih produktiv harchuvannya Dlya rostu organizmu neobhidni bilki prirodni rechovini z yakih buduyutsya klitini Yizha povinna vklyuchati esencialni mikro i makronutriyenti ale i v neobhidnomu obsyazi balastni ta minorni neharchovi biologichno aktivni komponenti DiyetikaDokladnishe Serednovichna medicina Medichna nauka serednovichchya mala znachnij vpliv na zdorov ya i harchuvannya vishih klasiv Diyeta fizichni vpravi vidpovidna socialna povedinka i rekomendovani likarski zasobi ce shlyah do micnogo zdorov ya Vvazhalos sho rizni vidi yizhi mali svoyi vlastivosti i po riznomu vplivali na zdorov ya lyudini Vsi produkti harchuvannya klasifikuvalisya na garyachi holodni vologi i suhi vidpovidno do chotiroh ridin organizmu zgidno z teoriyeyu Galena yaka dominuvali v medichnij nauci vid piznoyi antichnosti do 17 stolittya Serednovichni vcheni vvazhali sho travlennya lyudini shozhe na proces prigotuvannya yizhi Obrobka yizhi v shlunku bachilas yak prodovzhennya prigotuvannya yizhi yake rozpochav kuhar Dlya togo shob yizha prigotuvalasya a pozhivni rechovini zasvoyilisya vazhlivo shob shlunok napovnivsya u viznachenij sposib Legkozasvoyuvana yizha spozhivalasya pershoyu a potim postupovo perehodili do sitnishih strav Yaksho takij rezhim ne dotrimuvavsya to vvazhalosya sho vazhka yizha opustitsya na dno shlunku zablokuye travnij kanal i yizha peretravlyuvatimetsya duzhe povilno sho sprichinit gnittya tila i zrobit ridini u shlunku poganimi Krim togo vkraj vazhlivo shob yizha z riznimi vlastivostyami ne zmishuvalasya Pered vzhivannyam strav shlunok bulo bazhano vidkriti za dopomogoyu aperitiva vid lat aperire vidkriti yakij buv perevazhno u garyachomu chi suhomu viglyadi konditerski virobi z cukru abo medu pokriti speciyami takimi yak imbir kmin nasinnya anisu fenhelyu abo ziri vino i pidsolodzheni kripleni molochni napoyi V kinci trapezhhoaidnoo zakriti shlunok dlya cogo vzhivali drazhe yake v Seredni viki skladalosya zi shmatochkiv pryanogo cukru abo gipokras pripravlene aromatnimi speciyami vino yake pili zakushuyuchi vitrimanim sirom V ideali trapezu rozpochinali iz legkozasvoyuvanih fruktiv napriklad yabluk Potim yili ovochi taki yak salat kapusta portulak zelen vologi frukti bile m yaso napriklad kurchat abo kozenyat razom z potazhem i buljonami Dali jshli vazhki sorti m yasa taki yak svinina i yalovichina a takozh ovochi i gorihi v tomu chisli grushi ta kashtani bo vvazhalisya vazhkoperetravlyuvanimi Taki pravila harchuvannya buli populyarni i shvaleni medichnoyu ekspertizoyu Zakinchuvali trapezu vitrimanim sirom i riznimi zakuskami Idealne harchuvannya malo najbilshe vidpovidati temperamentu lyudini Yizha mala buti dobre narublena protovchena i rozterta shob ingrediyenti legko zmishuvalis Bile vino vvazhalosya krashim anizh chervone tak samo nadavali perevagu bilomu octu Moloko pomirno teple i vologe ale vvazhalos sho moloko riznih tvarin vidriznyayetsya Yayechni zhovtki vvazhalisya teplimi i vologimi a bilok holodnim i vologim Profesijni kuhari namagalis vidpovidati pravilam gumoralnoyi medicini Navit yaksho poyednannya produktiv obmezhene vse odno bulo dostatno miscya dlya hudozhnoyi variaciyi shef kuharya diyetichni rekomendaciyi shodo pravilnogo viboru produktiv harchuvannya Diyetichni rekomendaciyi shodo pravilnogo viboru produktiv harchuvannya Kategoriyi produktivRekomendovani produkti ta straviBazhana kilkistProdukti obmezhenogo viboruProdukti ta stravi yakih slid unikati12345ZhiriOliyi olivkova sonyashnikova kukurudzyana llyanaDo 1 2 stolovih lozhok zagalom na denVershkove maslo ne bilshe 20 g na dobu sprediTvarinni zhiri smalec yalovichij baranyachij zhiri tverdi margarini chastkovo gidrogenizovani roslinni zhiri transzhiri M yasoNezhirna yalovichina krolik indichka kurka bez vidimogo zhiru ta shkirochki u vidvarenomu viglyadi1 porciya naden inodi 2 porciyi na denMoloda baranina telyatina pisna svinina pisna shinka stravi iz m yasnoyu nachinkoyu vareni kovbasi sosiskiZhirne m yaso ta pticya pashteti kopcheni ta siro kopcheni kovbasni virobi smazheni kopcheni marinovani m yasni virobiYajcyaYajcya u stravah bilkovi omleti2 3 yajcya na denYajcya u vidvarenomu viglyadiSmazheni yayechnyaRiba ta riboproduktiVsi vidi ribi u tomu chisli zhirna morska riba prigotovlena na paru vidvarena1 porciya 100 g na denZapechena riba bez shkirochki zalivna midiyi omari krevetki kalmariSmazhena riba kopchena solona riba oseledec ikraMolochni produktiMoloko ta kislomolochni produkti do 1 zhirnosti jogurti z naturalnimi napovnyuvachami nezhirna smetana u stravi kislomolochnij sir do 5 zhirnostiKislomolochni napoyi 1 2 porciyi na den sir KISLOMOLOChNIJ 70 100 g na densorti tverdogo siru sirkovi deserti ryazhanka 2 5 zhirnostiZhirna smetana glazurovani sirki zhirnij solonij tverdij sir zgushene moloko vershki zhirni kislomolochni produktiFrukti yagodiSvizhi yagodi ta frukti soki za sezonom susheni zamorozheni frukti ta yagodi soki bez dodavannya cukruNe menshe 3 porcij nadenSolodki sorti yabluk soki bez dodavannya cukruFrukti v siropi konservovani ta marinovani frukti dzhemi varennyaOvochiOvochi za sezonom u svizhomu vidvarenomu viglyadi prigotovleni na paru kartoplya zi shkirochkoyu bobovi zamorozheni ovochi zelenNe menshe 3 porcij na denKonservovani ovochi bez vikoristannya octu ovochi ta kartoplya prismazheni na oliyi vimochena kvashena kapustaSolinnya marinovani ovochi smazheni na tvarinnomu zhiri kartoplya ta ovochi chipsi kartoplyani kartoplya friZlakoviHlib iz zhitnogo boroshna ta pshenichnogo boroshna II gatunku stravi iz cilnozerno vih vidiv krup vivsyana grechana pshonyana neshlifovanij ris makaronni virobi iz tverdih sortiv pshenici grechani pisni hlibobulochni virobi galetne pechivoDo 5 skibochok hliba na den ta 1 2 porciyi kash 3 povni stolovi lozhki na denMakaronni virobi iz boroshna vishogo gatunku solodki kashi pisochni ta biskvitni tistechka zdobni virobi prigotovleni na rekomendovanih zhirahHlibobulochni virobi 3 boroshna 1 gatunku smazheni pirizhki konditerski virobi z dodavannyam roslinnih zhiriv suhariki promislovogo virobnictvaSupiVegetarianski ovochevi ta krup yani supi1 porciya na denSupi na znezhirenomu buljoni ribni supi iz nezhirnoyi ribiSupi na kistkovih ta m yasnih buljonah supi pyureNapoyiChaj micna kava mineralna negazovana vodaU mezhah zagalnoyi kilkosti ridini na denAlkogolni napoyi v pererahunku na 2 g alkogolyu solodki ta gazovani napoyiDesertiFruktovi salati fruktove nesolodke morozivo zamorozheni soki1 2 porciyi na den po sezonuMedVershkove morozivo deserti z dodavannyam cukru ta vershkivKonditerski virobiLukum nuga karamelni cukerki chornij shokoladDo 30 g na denMarmelad pastila halvaIris konditerski virobi z dodavannyam vershkovogo masla ta roslinnih zhiriv molochnij shokoladGorihiVoloski migdal kashtan greckij gorih kesh yu funduk brazilskij gorih1 2 cilisni gorihi na denFistashki arahisSoloni gorihiPripraviPryani traviU stravi po sezonuGirchicya perec soyevij sous nezhirni sousi na rekomendovanih zhirahSousi na buljonah majonez Div she Dietary Approaches to Stop Hypertension Vid yizhiPrikladiZlaki ta zernovi produktiCilnij pshenichnij hlib hlib grubogo pomelu krupi ta roslinni volokna vivsyana krupa Zabezpechuye energiyeyu ta roslinnimi voloknamiOvochiPomidori kartoplya morkva goroh garbuz kabachok brokoli ripa listova kapusta shpinat kvasolya bobi Dzherela kaliyu magniyu i volokonFruktiAbrikosi banani finiki vinograd apelsin grejpfrut mango dinya persiki yabluka slivi chornosliv rodzinki sunicya i mandarini Dzherela kaliyu magniyu ta volokonProdukti 3 nizkim vmistom zhiru ta znezhireni molochni produktiZnezhirene abo 1 moloko znezhirena sirovatka abo jogurt chastkovo znezhirenij sir Bagati dzherela kalciyu ta bilkivM yaso domashnya pticya ribaBrati tilki pisne viluchati zhir tushkuvati abo variti ale ne smazhiti znimati shkiru z ptici Bagate dzherelo bilkiv i magniyuGorihi bobi nasinnyaMigdal funduk arahis greckij gorih nasinnya sonyashnika Dzherelo bilkiv i volokonFunkciyi yizhiFunkciyi yizhi v organizmi 2003 energetichna plastichna imunoregulyatorna bioregulyatorna reabilitacijna pristosuvalno regulyatornaKultura harchuvannyaNa formuvannya harakteru harchuvannya kozhnoyi lyudini vplivaye bagato faktoriv sered yakih osnovnimi ye fiziologichni rist i rozvitok organizmu stupin ruhovoyi aktivnosti tosho psihologichni osobistij smak rodinni tradiciyi vpliv druziv socialno ekonomichni riven rozvitku krayini byudzhet krayini regulyaciya postavok produktiv harchuvannya na derzhavnij rinok tehnologiya prigotuvannya produktiv kulturno istorichni harchuvannya i religiya nacionalna kuhnya geografichno ekologichni klimat tradicijni silskogospodarski kulturi metodi yih viroshuvannya Vpliv harchuvannya na zhittya ta zdorov ya lyudiniHarchuvannya ye najvazhlivishoyu fiziologichnoyu potreboyu organizmu i maye nadzvichajno vazhlivij vpliv na zhittya ta zdorov ya lyudini a same zabezpechuye rist ta rozvitok molodogo organizmu formuye visokij riven zdorov ya zmenshuye riven zahvoryuvanosti ta tyazhkosti zahvoryuvan vidnovlyuye pracezdatnist zabezpechuye normalnu reproduktivnu funkciyu zbilshuye trivalist zhittya u tomu chisli aktivnogo zhittya zahishaye vid vplivu nespriyatlivih ekologichnih umov shkidlivih virobnichih ta pobutovih chinnikiv ye metodom likuvannya ta profilaktiki zahvoryuvannya Gulich 2003 Vidomo sho yizha lyudini ce multikomponentnij chinnik navkolishnogo seredovisha sho mistit ponad 600 rechovin neobhidnih dlya normalnoyi zhittyediyalnosti organizmu Kozhna z cih rechovin posidaye pevne misce v skladnomu garmonijnomu mehanizmi biohimichnih procesiv i spriyaye vikoristannyu yizhi v riznomanitnih procesah zhittyediyalnosti lyudini 96 oderzhanih z yizheyu organichnih i neorganichnih spoluk mayut ti abo inshi likuvalni vlastivosti Tomu vid togo v yakij kilkosti i v yakih spivvidnoshennyah mistyatsya ci rechovini v racioni zalezhit stan zdorov ya lyudini Zgidno z ocinkoyu ekspertiv VOOZ zdorov ya gromadyan na 50 zalezhit vid socialno ekonomichnih umov i sposobu zhittya najvazhlivishoyu skladovoyu yakogo ye harchuvannya Dostatnye harchuvannya ce ne zniknennya vidchuttya golodu a take harchuvannya yake dostatnye za skladom i budovoyu harchovih rechovin Shodobi lyudina povinna obov yazkovo otrimuvati blizko 600 harchovih rechovin sered yakih 66 absolyutno nezaminnih nutriyentiv ta ne menshe 30 riznomanitnih strav shotizhnya Komponenti yizhiGulich 2003 podaye taku klasifikaciyu storonnih shkidlivih rechovin yizhi Rechovini ShO VNOSYaTSYa specialno za tehnologichnoyu DOCILNISTYu Harchovi dobavki Rechovini dovkillya sho sprichinyayut shkidlivu diyu Himichni antropogenni Biologichni prirodni Prirodni komponenti yizhi sho sprichinyayut shkidlivu diyu Zvichajni komponenti v nadzvichajno velikih kilkostyah Antmalimentorni komponenti Nezvichajni komponenti i novih dzherel sirovini Komponenti i virazhenoyu farmakologichnoyu aktivnistyuDiya yizhiBiologichna diya yizhi i riznovidi harchuvannyaGrupa naselennya Riznovid harchuvannya Priznachennya harchuvannya Biologichna diyaZdorovi Racionalne Profilaktika alimentarnih zahvoryuvan SpecifichnaGrupi riziku Preventivne funkcionalne Profilaktika zahvoryuvan nespecifichnoyi prirodi NespecifichnaGrupi iz shkidlivimi umovami praci Likuvalno profilaktichne Profilaktika profesijnih zahvoryuvan ZahisnaHvori Diyetichne likuvalne Vidnovlennya porushenogo hvoroboyu gomeostazu i diyalnosti sistem organizmu FarmakologichnaSpecifichno dinamichna diya yizhi Specifichno dinamichna diya yizhi zbilshennya intensivnosti obminu rechovin pislya spozhivannya bilkovoyi yizhi Pov yazana mabut iz posilennyam okisnih procesiv neobhidnih dlya peretvorennya harchovih rechovin v organizmi tomu prijom yizhi suprovodzhuyetsya pidvishennyam osnovnogo obminu u razi zmishanogo harchuvannya na 10 15 za dobu Prijom bilkiv pidvishuye osnovnij obmin na 30 40 zhiriv na 4 14 vuglevodiv na 4 7 Pidgotovcha faza Plastichna diya yizhi asimilyaciya Motorna funkciya tovstogo kishkivnikaChas godin Produkti1 2 Voda chaj kakao moloko buljon yajcya nekruto vidvarnij ris riba richkova vidvarna2 3 Kava kakao z molokom abo vershkami yajcya kruto yayeshnya omlet riba morska vidvarna kartoplya vidvarna telyatina pshenichnij hlib3 4 Vidvarna kurka vidvarna yalovichina zhitnij hlib yabluka morkva redis shpinat ogirki kartoplya smazhena shinka4 5 Smazhene m yaso dichina oseledec pyure gorohove tushkovani bobi6 7 Shpik gribiEnergetichnij obmin disimilyaciya Bioregulyatorna diya yizhiKlasifikaciyi skladu harchovih produktivVidpovidno do klasifikaciyi skladu harchovih produktiv zaproponovanoyu O O Pokrovskim mozhna vidiliti v nih nastupni grupi rechovin Bilki Peptidi Lipidi Zhiri Nenasicheni zhirni kisloti Nasicheni zhirni kisloti Holesterin Fosfolipidi Vuglevodi zasvoyuvani Polisaharidi Legkozasvoyuvani vuglevodi Vitamini Vodorozchinni Zhirorozchinni Mineralni rechovini Makroelementi Mikroelementi Balastni spoluki Toksichni komponenti Trivalij chas harchovi rechovini podilyali na dvi grupi bilki zhiri vuglevodi i vitamini makro ta mikroelementi Ostannim chasom vstanovleno fakt isnuvannya nevidomih ranishe faktoriv yizhi tak zvanih minornih neharchovih biologichno aktivnih komponentiv yaki pokrashuyut yakist zhittya i znizhuyut rizik rozvitku bagatoh zahvoryuvan Sered nih bioflavonoyidi fitosteroli izotiocianati RacionPovnocinnij racion povinen mistiti dostatnyu kilkist usih vidiv yizhi yaka potribna lyudini Osnovu jogo skladayut vuglevodi prote v nomu maye buti takozh bagato zhiri bilki vitaminiv i mineralnih rechovin Normi vzhivannya osnovnih pozhivnih rechovin u pidlitkovomu periodiStat Bilki g den Zhiri g den Vuglevodi g den Tvarinni Usogo Roslinni UsogoYunaki 60 100 20 100 400Divchata 54 90 18 90 360Rekomendovane spozhivannya produktiv na denZhinki 19 30 rokiv Dlya lyudej zajnyatih pomirno fizichnoyu praceyu menshe 30 hv na den 2000 kkal Dlya lyudej zajnyatih fizichnoyu praceyu po 30 60 hv shodnya 2000 2200 kkal31 50 rokiv 1800 kkal 2000 2200 kkalponad 50 rokiv 1600 kkal 1800 2200 kkalCholoviki 19 30 rokiv 2400 kkal 2600 3000 kkal31 50 rokiv 2200 kkal 2400 3000 kkalponad 50 rokiv 2000 kkal 2200 2800 kkal Rozpodil kalorij za vidami produkciyiProdukti Kalorijnist1600 1800 2000 2200 2400 2600 2800 3000Zernovi g 150 180 180 210 240 270 300 300Ovochi skl 2 2 5 2 5 3 3 3 5 3 5 4Frukti skl 1 5 1 5 2 2 2 2 2 5 2 5Moloko skl 3 3 3 3 3 3 3 3M yaso bobovi g 150 150 175 180 195 195 210 210Oliya ch l 5 5 6 6 7 8 8 10Vilni kaloriyi 132 195 267 290 290 410 426 512Harchuvannya u speczakladah Norma 3 yaka reglamentuye harchuvannya dlya zaareshtovanih osib yaki utrimuyutsya v slidchih izolyatorah ta izolyatorah timchasovogo utrimannya peredbachaye sho lyudini na dobu goditsya do 80 g m yasa i 130 g ribi pivkilo kartopli pivkilo hliba vid 20 do 45 g kashi 20 g makaronnih virobiv 250 g ovochiv z nih 150 g kapusti 3 g tomatnoyi pasti Dlya porivnyannya u Shvejcariyi pri pidgotovci menyu dlya zaareshtovanih vrahovuyut pobazhannya vegetarianciv a takozh obmezhennya vzhivannya m yasa zalezhno vid virospovidannya Problemi harchuvannya u svitiDokorinni zmini v strukturi harchuvannya lyudini ne dozvolyayut sogodni navit teoretichno zabezpechiti tradicijnimi shlyahami organizm usima neobhidnimi rechovinami Ce prizvelo do negativnih naslidkiv u zdorov yi naselennya ekonomichno rozvinutih krayin poshirennya sered doroslih riznih form ozhirinnya nadlishkova masa tila j ozhirinnya viyavlyayetsya v 55 lyudej starshih za 30 rokiv i yak naslidok zrostannya zahvoryuvan v osnovi yakih porushennya vuglevodnogo i lipidnogo obminiv ateroskleroz ishemichna hvoroba sercya gipertonichna hvoroba cukrovij diabet porushennya imunnogo statusu zokrema z riznimi vidami imunodeficitiv zi znizhenoyu rezistentnistyu do infekcij j inshih nespriyatlivih faktoriv navkolishnogo seredovisha zbilshennya zahvoryuvan pov yazanih z alimentarnimi deficitami mineraliv i mikroelementiv zalizodeficitna anemiya u doroslih i ditej zahvoryuvannya shitopodibnoyi zalozi yaki pov yazani z deficitom jodu zahvoryuvannya oporno ruhovogo aparata z deficitom kalciyu i magniyu ta in Struktura harchuvannya naselennya Ukrayini Struktura harchuvannya naselennya Ukrayini maye taki harakterni risi deficit tvarinnih bilkiv osoblivo u naselennya z nizkimi dohodami deficit PNZhK rodini omega 3 pri nadlishkovomu nadhodzhenni tvarinnih zhiriv deficit bilshosti vitaminiv ta mineralnih rechovin Sa Fe J F Se Zn deficit harchovih volokon Spozhivannya produktiv harchuvannya v okremih krayinah Spozhivannya produktiv harchuvannya v okremih krayinah u 1989 na dushu naselennya za rik kg Krayini M yaso i v rozrahunku na m yaso bez sala i subproduktiv Moloko i molochni produkti vklyuchayuchi maslo v pererahunku na moloko Maslo Yajcya shtuk Riba i Cukor Oliya Kartoplya Ovochi i bashtanni v pererahunku na svizhi Frukti i yagodi v pererahunku na svizhi bez pererobki na vino hlib i makaronni virobi v pererahunku na boroshno boroshno krupi bobovi Avstraliya 98 240 5 9 200 18 2 46 17 2 61 78 105 82 Avstriya 89 330 3 2 255 10 8 36 15 8 61 75 135 72 Bolgariya 72 267 5 4 268 7 4 35 16 4 32 120 80 150 Velika Britaniya 72 327 3 1 218 7 7 32 19 112 87 94 87 Daniya 96 360 5 1 238 12 3 37 28 5 69 72 70 72 Italiya 82 281 6 9 214 29 8 24 25 5 40 163 135 127 Kanada 96 301 2 4 210 12 5 42 18 7 68 89 116 75 Kuba 39 173 4 230 9 7 50 7 3 66 59 56 108 Mongoliya 86 182 1 2 27 16 2 24 1 4 27 22 12 105 Niderlandi 85 281 3 190 1 3 37 29 8 87 97 164 58 Polsha 64 407 3 8 194 10 8 47 8 1 141 116 31 118 SShA 113 263 2 229 6 1 28 22 9 60 124 97 103 Ugorshina 66 242 2 3 350 12 39 10 53 84 71 109 Ukrayina 60 367 5 9 280 18 2 46 7 11 9 127 107 46 138 Finlyandiya 62 460 8 3 216 2 2 37 5 9 86 45 78 75 Franciya 92 410 9 1 271 21 5 36 19 1 79 119 87 83 Nimechchina 93 359 7 4 253 13 2 33 14 6 75 83 145 77 Chehiya 87 449 8 5 336 5 5 29 14 5 79 78 62 112Yaponiya 37 76 0 7 295 56 3 22 11 7 107 127 54 120 Spozhivannya produktiv harchuvannya v Ukrayini na dushu naselennya v rik kg Produkti harchuvannya 1985 r 1990 r 1995 r 1996 r 1997 r 1998 r 1999 r 2000 r 2007M yaso i m yasoprodukti 66 68 39 33 35 33 33 33 61Moloko i molochni produkti 350 373 244 230 210 213 210 198 265Yajcya shtuk 276 272 171 161 151 154 163 164 240Riba i riboprodukti 18 5 17 5 3 6 4 3 5 0 5 9 7 2 8 3 18Cukor 46 5 50 32 33 31 32 33 37 38Oliya 10 6 11 6 8 2 8 6 8 4 8 2 8 9 9 3 20Kartoplya 139 131 124 128 134 129 122 135 99Ovochi i bashtanni 124 102 97 92 91 94 96 101 104Plodi yagodi i vinograd 50 47 33 35 40 28 22 29 43Hlibni produkti 138 141 128 124 127 126 122 124 115 Div Statistichnij shorichnik Ukrayini za 2000 rik K Tehnika 2001 S 422 Primitka Nimechchina federativna do ob yednannya Cheho Slovachchina federativna do rozpadu Div she Spisok krayin za vidsotkom gladkogo naselennya po rokah 2000 2008 Riven faktichnogo serednodushovogo obsyagu spozhivannya prodovolstva vidnosno fiziologichnih norm v Ukrayini za 2000 2008 rr s 260 28 veresnya 2015 u Wayback Machine Div takozhNutriciologiya Nutrigenomika Nutrigenetika Diyetologiya Gastroenterologiya Racionalne harchuvannya Zdorove harchuvannya Travna sistema Pozhivni rechovini NutricevtikiLiteraturaKnigi Rekomendaciyi shodo harchuvannya doroslih 2017 Ministerstvo Ohoroni Zdorov ya Ukrayini Azbuka harchuvannya Likuvalne harchuvannya Dovidnik Za red G I Stolmakovoyi I O Martinyuka Lviv Svit 1991 280 s Vse pro vse na sviti Kiyiv Mahaon 2003 251 s ISBN 966 605 432 9 Zubar N M Osnovi fiziologiyi ta gigiyeni harchuvannya Pidruchnik Rekomendaciyi shodo harchuvannya doroslih Ministerstvo Ohoroni Zdorov ya Ukrayini Kiyiv nac torg ekon un t 2006 341 s Osnovi fiziologiyi ta gigiyeni harchuvannya pidruchnik N V Dudenko ta in Sumi Universitetska kniga 2009 555 s Gigiyena harchuvannya z osnovami nutriciologiyi Za red prof V I Cipriyana 1 tom Kiyiv Medicina 2007 528 s Gigiyena harchuvannya z osnovami nutriciologiyi Za red prof V I Cipriyana 2 tom Kiyiv Medicina 2007 560 s Zhurnali Journal of Nutrition Nutrition Nature Food Nature Science of FoodPrimitkiMantzoros Christos S 2009 Nutrition and metabolism underlying mechanisms and clinical consequences Part of the book series Nutrition and Health NH Totowa N J Humana ISBN 978 1 60327 453 1 OCLC 405547076 Editors Norman J Temple Ted Wilson David R Jacobs Jr George A Bray 2023 NUTRITIONAL HEALTH strategies for disease prevention Part of the book series Nutrition and Health NH S l Humana ISBN 3 031 24662 4 OCLC 1366124249 Rippe James M 2017 Nutrition in lifestyle medicine Part of the book series Nutrition and Health NH Cham Switzerland Humana Press ISBN 978 3 319 43027 0 OCLC 967583107 Skulli 1995 ss 135 136 Skulli 1995 ss 126 135 Terens Skulli Harakter serednovichnogo harchuvannya Yizha u Seredni Viki ss 7 12 62 za sichen 2003 Zdorove cheloveka nauchnye osnovy pitaniya M P Gulich dr 13 veresnya 2013 u Wayback Machine Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 7 serpnya 2013 Arhiv originalu za 8 bereznya 2016 Procitovano 24 zhovtnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 10 chervnya 2015 Procitovano 24 zhovtnya 2012 Arhiv originalu za 31 bereznya 2014 Procitovano 10 veresnya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Osnovi naukovoyi organizaciyi zdorovogo harchuvannya V K Beregovij 2014 Arhiv originalu za 6 serpnya 2020 Procitovano 5 kvitnya 2022 Palamarchuk M M Geografiya Ukrayini Pidr dlya sered shk 2 tye vid pereroblene i dopovnene K Osvita 1992 159 s il karti ISBN 5 330 01950 8 Arhiv originalu za 16 serpnya 2013 Procitovano 10 veresnya 2013 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2014 Procitovano 24 sichnya 2014 Nataliya Piven Nachalnik Upravlinnya gromadskogo zdorov ya 08 grudnya 2017 r REKOMENDACIYi ShODO ZDOROVOGO HARChUVANNYa DOROSLIH PDF Ministerstvo Ohoroni Zdorov ya PosilannyaHarchuvannya lyudini Velikij tlumachnij slovnik suchasnoyi ukrayinskoyi movi z dod i dopov uklad i gol red V T Busel 5 te vid K Irpin Perun 2005 ISBN 966 569 013 2 HARChUVANNYa 3 serpnya 2016 u Wayback Machine Farmacevtichna enciklopediya Harchovij genocid ukrayinskogo narodu nedostupne posilannya z chervnya 2019 Harchuvannya pid chas hvorobi nedostupne posilannya z lipnya 2019