Ши́нка (від нім. Schinken), ву́джениця (від ву́дити — «коптити») — один із різновидів м'ясних харчових запасів. Свинячу шинку шпигували часником, обтирали сіллю з перцем і запікали у печі. Їли протягом зимових свят.
![]() | |
Необхідні компоненти | d |
---|---|
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlptTDA1RFNWOWpiRzkyWlY5b1lXMHVhbkJuTHpJeU1IQjRMVTVEU1Y5amJHOTJaVjlvWVcwdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZtTDFOamFIZGxhVzR0VTJOb2FXNXJaVzR1Y0c1bkx6SXlNSEI0TFZOamFIZGxhVzR0VTJOb2FXNXJaVzR1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell3TDFOamFHbHVhMlZ1TFdkbGEyOWphSFF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOamFHbHVhMlZ1TFdkbGEyOWphSFF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У районах Прикарпаття та Східної Волині шинку після маринування у соляному розсолі зі спеціями вудили у печах або у коминах.
Вуджена шинка зберігалася довго, аж до косовиці й жнив, коли потрібно було особливо калорійне харчування.
Способи приготування
- Беремо 2,5 кг свинячої шинки. Робимо суміш для соління: 0,5 скл. солі, 0,5 ч. л. цукру, п’яту частину чайної ложечки селітри. Натираємо м’ясо цією сумішшю і ставимо його в холодне місце. Через кілька діб варимо розсіл: на 5 л води — 400 г солі, 50 г цукру, 25 г селітри. Прокип’ятити, остудити. Солону шинку кладемо в емальовану каструлю, заливаємо розсолом. Щонайменше 4 дні має постояти. Коли цей час минув, м’ясо добре промиваємо, посипаємо духмяним і чорним перцем, шпигуємо часником (можна — часником і салом), кладемо на бляшку. З борошна і води замішуємо тісто, робимо корж завтовшки 1,5 см, накриваємо ним м’ясо і ставимо у піч або духовку. Приблизно через 2,5 год. дерев’яною паличкою пробуємо, чи готове. Коли шинка вистигне, знімаємо корж.
- Зі шматка свинини (не менше 800 грамів) зрізати всі плівки. Якщо свинина дуже жирна, то зняти й частину жиру, але не весь, бо м’ясо буде сухим. Маринад: змішати чорний мелений перець, дрібно розтерте лаврове листя, сухий кріп, листя м’яти, дрібно нарізаний часник, кілька крапель оцту й 30-40 г олії. За бажанням можна додати кілька гвоздичок. Скільки класти перцю і часнику — справа смаку й досвіду. Приготовлений шматок м’яса вимити, витерти серветкою і зробити на ньому кілька невеликих, але глибоких надрізів, у які покласти маленькі часточки часнику. Потім м’ясо натерти сіллю і покласти в маринад на добу або й дві. За цей час м’ясо треба буде кілька разів перевернути, щоб воно рівномірно просолилося. Запікати шинку найкраще в гусятниці. На дно посуду треба обережно, щоб не розірвати, покласти великий шматок фольги, аби в нього можна було загорнути м’ясо. На вистелене фольгою дно покласти кілька капустяних листків і кілька кружалець моркви (для того, щоб м’ясо не підгоріло, а капусту потім викинути). А якщо під фольгу, на дно посудини, підкласти палички з вільхи, тоді шинка пропахне смачним димком. Викласти на фольгу м’ясо й полити його маринадом. А потім над м’ясом міцно з’єднати краї фольги, накрити посуд кришкою і поставити в розігріту до 180°С духовку. Готувати шинку 2-2,5 год. Час від часу виймати посудину з духовки й поливати м’ясо жиром, що натопився. Хвилин за 10 до готовності відкрити кришку, розгорнути фольгу й дати м’ясу в духовці підрум’янитися.
- Медова шинка.1,5 кг шинки зі шкіркою, 1 чарка сухого білого вина, 4 ст. л. меду, мелений перець, гвоздика, сіль. Шинку нашпигуйте (зверху через шкірку) гвоздикою, змастіть медом, посоліть і поперчіть. Запікайте за температури 200°С, поки м’ясо не набуде золотистого кольору. Зменшіть температуру до 170°С і запікайте ще 80 хв.
- Свиняча шинка з чорносливом. 1,2 кг свинячої шинки, 2 ст. л. олії, 200 г чорносливу, 100 мл сухого вина, 1 скл. яблучного пюре, сіль, чорний перець, приправи. М’ясо натерти сіллю та приправами і залишити на 10-15 хв. Чорнослив помити і порізати навпіл. Вузьким ножем зробити глибокі надрізи в м’ясі і обережно, щоб не розірвати його, вкласти в надрізи чорнослив. Обсмажити свинину на маслі зі всіх боків до золотистого кольору. Перекласти в сотейник або гусятницю. До соку, що залишився після обсмажування шинки, влити вино. Полити м’ясо цим соусом, накрити кришкою і запікати 70 хв. при температурі 180оС. Змастити м’ясо яблучним пюре і запікати без кришки ще 20 хв., поки шиночка не покриється рум’яною скоринкою.
Шинка в інших країнах
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDFOamFHbHVhMlZ1TFhKdmFDNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVMk5vYVc1clpXNHRjbTlvTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Еленський бут — шинка, вироблена на півночі центральної Болгарії, біля міста Елена. Продукт витримується у соляному розчині 40-45 днів. Широко відома лише всередині країни.
- (нім. Mainzer Schinken) — традиційна страва з Майнцу, що експортувалася до Франції з часів пізнього Середньовіччя. Виробництво припинено після Другої світової війни.
- (нім. Westfälischer Schinken) — виготовляється зі свиней, вирощених у Вестфалії, яких годують суто жолудами. Потім м'ясо коптять, використовуючи букові та ялівцеві гілки.
- Шварцвальдська шинка (Schwarzwälder Schinken) - виробляється в Шварцвальді. Це витримана, суха шинка, копчена на свіжій ялиновій тирсі і шишках.
Іспанія
В Іспанії ретельно прописані правила приготування шинки, правила годівлі свиней, що йдуть на її приготування та інші виробничі процеси..
Одним з основних сортів іспанської шинки є хамон серрано. Ця шинка виготовляється суто з так званих «білих свиней». Її отримують внаслідок витримки шинки на височинах гірських хребтах при низьких температурах. Їх також отримують від іберійських свиней, з яких отримують шинку кращої якості, яку називають іберійською шинкою або шинкою шлункової відгодівлі. Види:
Італійською шинка називається prosciutto («прошутто»). Сирий її різновид називається prosciutto crudo («прошутто крудо»), варений — prosciutto cotto («прошутто котто»).
Пармська шинка («прошутто ді Парма») виробляється на майже двох сотнях заводів, сконцентрованих на сході провінції Парма. Для її виробництва використовуються тільки великі стегенця (по 12-13 кг). Відмінною її особливістю є те, що при приготуванні використовується порівняно мало солі, але додається часник сіль та цукор. Після засолювання м'ясо покривають свинячим жиром, залишаючи м'язову тканину відкритою, після чого досить довго в'ялять (мінімум протягом року). На виробництво пармської шинки йдуть кабанчики не старше 10 місяців і вагою не більше 140 кг.
В області Альто-Адідже виробляється "спек" - італ. Speck dell'Alto Adige IGP. Традиційна технологія його приготування передбачає використання нежирних свинячих стегенець, які засолюються, посипаються сумішшю з перцю, ягід ялівцю, лаврового листка та розмарину, злегка коптяться і витримуються в середньому близько 22 тижнів.
Тосканські сорти шинки ('toscani') відрізняються більшим вмістом солі та приправ.
Сорти шинки, виробництво яких не прив'язане до строго певного регіону Італії, носять назви nostrani і nazionali («вітчизняні»).
Згадки про страву, що нагадує шинку, яка використовувалася в приготуванні безлічі страв, зустрічаються в китайських текстах, що передують Імперії Сун (X—XIII ст.) Декілька типів цього м'яса були описані під час Династії Цін (XVII—XX ст.), де вона використовувалася, крім усього іншого, для приготування так званих [en]».
Найвідоміший сорт в'яленого китайського м'яса — [en]», який використовується для приготування національної страви [en]». Ще відомі китайські страви з в'яленим м'ясом — «Качині лапки» та «Павич».
Більша частина шинки в цій країні зветься fiambre (не плутати з традиційною стравою англ. Fiambre). Тип готування шинки тут здебільшого запозичений з Іспанії. Готується з чорної іберійської свині.
У цій країні шинку називають şuncă, şonc або jambon. У виробництві завжди використовується сіль. Основне виробництво зосереджено в Трансильванії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTDBoaGJWOWpiMjFpYnk1cWNHY3ZNakl3Y0hndFNHRnRYMk52YldKdkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Виробництво шинки в США здебільшого успадковано від традицій приготування шинки і свинини в XVII столітті в Англії, і в XVIII столітті у Франції.
Смітфілдська шинка — сільська шинка, що виробляється тільки на околицях міста Смітфілд, штат Вірджинія. Найдорожча та найпопулярніша шинка в США. Відрізняється високим вмістом солі в готовому продукті. Технологічний процес займає чимало часу; за цей час продукту дозволяють покритися шаром плісняви. Згодом цей наліт знімають, але оригінальний смак залишається.
Менш відомі схожі сорти «теннессійської» і «аппалачської» шинок, що готується у відповідних регіонах. У готовий продукт додають мед та гікорі.
Шинка з індички є популярною в США через низький вміст жиру.
У цій країні прийнято вимочувати шинку в солодкому бульйоні, видаляючи сіль. Взагалі, філіппінці люблять скоріше солодку шинку, ніж солону.
Найвідоміша шинка — (фр. Jambon de Bayonne). Окіст солять усуху кам'яною сіллю, після чого сушать на свіжому повітрі до 7 місяців. Назва її походить від імені міста Байонна на південному заході країни.
Див. також
Література
- Артюх Л. Ф. Українська народна кулінарія. Історико-етнографічне дослідження. — К.: Наукова думка, 1977. — С. 25. — 160 с.
- Маркевич Н. А. Обычаи, поверья, кухня и напитки малороссиян. — К., 1860. — 171 c.
- Шинка // Українська минувшина. Ілюстрований етнографічний довідник. — К.: «Либідь», 1994. — С. 95. — 256 с.
- Шинки // Гнатюк В. Народня пожива і спосіб її приправи у східній Галичині / Матеріали до українсько-руської етнології. Т. 1. / НТШ у Львові, Етногр. коміс.; за ред. Хв. Вовка. — Львів: З друк. НТШ, 1899. — С. 105.
Посилання
- 25 рецептів домашньої шинки та ковбаси
- Домашня шинка [ 27 листопада 2018 у Wayback Machine.] (укр.)
Примітки
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 6 : У — Я / укл.: Г. П. Півторак та ін. — 568 с. — .
- Вуджениця // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- Вудити2 // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- Campaña informativa sobre los Productos del Ibérico del Ministerio de Agricultura de España [ 2008-05-22 у Wayback Machine.]
- Испанская ветчина Хамоном зовущаяся / Статья / Испания (Европа) — Nice Places. оригіналу за 4 грудня 2009. Процитовано 3 листопада 2009.
- Regulator Agency of the Serrano Ham D.O. Jamón de Teruel. оригіналу за 19 лютого 2017. Процитовано 2 листопада 2009.
- 金华火腿(кит.)
- Turkey Ham. оригіналу за 8 грудня 2009. Процитовано 3 листопада 2009.
![]() | Це незавершена стаття про їжу та напої. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shi nka vid nim Schinken vu dzhenicya vid vu diti koptiti odin iz riznovidiv m yasnih harchovih zapasiv Svinyachu shinku shpiguvali chasnikom obtirali sillyu z percem i zapikali u pechi Yili protyagom zimovih svyat ShinkaNeobhidni komponenti d Mediafajli u Vikishovishi Dlya prigotuvannya spravzhnoyi shinki vikoristovuyut tilki zadnyu nogu svini Tipova skibochka shinki U rajonah Prikarpattya ta Shidnoyi Volini shinku pislya marinuvannya u solyanomu rozsoli zi speciyami vudili u pechah abo u kominah Vudzhena shinka zberigalasya dovgo azh do kosovici j zhniv koli potribno bulo osoblivo kalorijne harchuvannya Sposobi prigotuvannyaBeremo 2 5 kg svinyachoyi shinki Robimo sumish dlya solinnya 0 5 skl soli 0 5 ch l cukru p yatu chastinu chajnoyi lozhechki selitri Natirayemo m yaso ciyeyu sumishshyu i stavimo jogo v holodne misce Cherez kilka dib varimo rozsil na 5 l vodi 400 g soli 50 g cukru 25 g selitri Prokip yatiti ostuditi Solonu shinku klademo v emalovanu kastrulyu zalivayemo rozsolom Shonajmenshe 4 dni maye postoyati Koli cej chas minuv m yaso dobre promivayemo posipayemo duhmyanim i chornim percem shpiguyemo chasnikom mozhna chasnikom i salom klademo na blyashku Z boroshna i vodi zamishuyemo tisto robimo korzh zavtovshki 1 5 sm nakrivayemo nim m yaso i stavimo u pich abo duhovku Priblizno cherez 2 5 god derev yanoyu palichkoyu probuyemo chi gotove Koli shinka vistigne znimayemo korzh Zi shmatka svinini ne menshe 800 gramiv zrizati vsi plivki Yaksho svinina duzhe zhirna to znyati j chastinu zhiru ale ne ves bo m yaso bude suhim Marinad zmishati chornij melenij perec dribno rozterte lavrove listya suhij krip listya m yati dribno narizanij chasnik kilka krapel octu j 30 40 g oliyi Za bazhannyam mozhna dodati kilka gvozdichok Skilki klasti percyu i chasniku sprava smaku j dosvidu Prigotovlenij shmatok m yasa vimiti viterti servetkoyu i zrobiti na nomu kilka nevelikih ale glibokih nadriziv u yaki poklasti malenki chastochki chasniku Potim m yaso naterti sillyu i poklasti v marinad na dobu abo j dvi Za cej chas m yaso treba bude kilka raziv perevernuti shob vono rivnomirno prosolilosya Zapikati shinku najkrashe v gusyatnici Na dno posudu treba oberezhno shob ne rozirvati poklasti velikij shmatok folgi abi v nogo mozhna bulo zagornuti m yaso Na vistelene folgoyu dno poklasti kilka kapustyanih listkiv i kilka kruzhalec morkvi dlya togo shob m yaso ne pidgorilo a kapustu potim vikinuti A yaksho pid folgu na dno posudini pidklasti palichki z vilhi todi shinka propahne smachnim dimkom Viklasti na folgu m yaso j politi jogo marinadom A potim nad m yasom micno z yednati krayi folgi nakriti posud krishkoyu i postaviti v rozigritu do 180 S duhovku Gotuvati shinku 2 2 5 god Chas vid chasu vijmati posudinu z duhovki j polivati m yaso zhirom sho natopivsya Hvilin za 10 do gotovnosti vidkriti krishku rozgornuti folgu j dati m yasu v duhovci pidrum yanitisya Medova shinka 1 5 kg shinki zi shkirkoyu 1 charka suhogo bilogo vina 4 st l medu melenij perec gvozdika sil Shinku nashpigujte zverhu cherez shkirku gvozdikoyu zmastit medom posolit i poperchit Zapikajte za temperaturi 200 S poki m yaso ne nabude zolotistogo koloru Zmenshit temperaturu do 170 S i zapikajte she 80 hv Svinyacha shinka z chornoslivom 1 2 kg svinyachoyi shinki 2 st l oliyi 200 g chornoslivu 100 ml suhogo vina 1 skl yabluchnogo pyure sil chornij perec pripravi M yaso naterti sillyu ta pripravami i zalishiti na 10 15 hv Chornosliv pomiti i porizati navpil Vuzkim nozhem zrobiti gliboki nadrizi v m yasi i oberezhno shob ne rozirvati jogo vklasti v nadrizi chornosliv Obsmazhiti svininu na masli zi vsih bokiv do zolotistogo koloru Pereklasti v sotejnik abo gusyatnicyu Do soku sho zalishivsya pislya obsmazhuvannya shinki vliti vino Politi m yaso cim sousom nakriti krishkoyu i zapikati 70 hv pri temperaturi 180oS Zmastiti m yaso yabluchnim pyure i zapikati bez krishki she 20 hv poki shinochka ne pokriyetsya rum yanoyu skorinkoyu Shinka v inshih krayinahShvarcvaldska shinka Bolgariya Elenskij but shinka viroblena na pivnochi centralnoyi Bolgariyi bilya mista Elena Produkt vitrimuyetsya u solyanomu rozchini 40 45 dniv Shiroko vidoma lishe vseredini krayini Nimechchina nim Mainzer Schinken tradicijna strava z Majncu sho eksportuvalasya do Franciyi z chasiv piznogo Serednovichchya Virobnictvo pripineno pislya Drugoyi svitovoyi vijni nim Westfalischer Schinken vigotovlyayetsya zi svinej viroshenih u Vestfaliyi yakih goduyut suto zholudami Potim m yaso koptyat vikoristovuyuchi bukovi ta yalivcevi gilki Shvarcvaldska shinka Schwarzwalder Schinken viroblyayetsya v Shvarcvaldi Ce vitrimana suha shinka kopchena na svizhij yalinovij tirsi i shishkah Ispaniya Dokladnishe Hamon strava V Ispaniyi retelno propisani pravila prigotuvannya shinki pravila godivli svinej sho jdut na yiyi prigotuvannya ta inshi virobnichi procesi Odnim z osnovnih sortiv ispanskoyi shinki ye hamon serrano Cya shinka vigotovlyayetsya suto z tak zvanih bilih svinej Yiyi otrimuyut vnaslidok vitrimki shinki na visochinah girskih hrebtah pri nizkih temperaturah Yih takozh otrimuyut vid iberijskih svinej z yakih otrimuyut shinku krashoyi yakosti yaku nazivayut iberijskoyu shinkoyu abo shinkoyu shlunkovoyi vidgodivli Vidi Viroblyayetsya v Trevelesi najsolodsha Viroblyayetsya v Terueli najshvidkospilisha Italiya Dokladnishe Proshutto Italijskoyu shinka nazivayetsya prosciutto proshutto Sirij yiyi riznovid nazivayetsya prosciutto crudo proshutto krudo varenij prosciutto cotto proshutto kotto Parmska shinka proshutto di Parma viroblyayetsya na majzhe dvoh sotnyah zavodiv skoncentrovanih na shodi provinciyi Parma Dlya yiyi virobnictva vikoristovuyutsya tilki veliki stegencya po 12 13 kg Vidminnoyu yiyi osoblivistyu ye te sho pri prigotuvanni vikoristovuyetsya porivnyano malo soli ale dodayetsya chasnik sil ta cukor Pislya zasolyuvannya m yaso pokrivayut svinyachim zhirom zalishayuchi m yazovu tkaninu vidkritoyu pislya chogo dosit dovgo v yalyat minimum protyagom roku Na virobnictvo parmskoyi shinki jdut kabanchiki ne starshe 10 misyaciv i vagoyu ne bilshe 140 kg V oblasti Alto Adidzhe viroblyayetsya spek ital Speck dell Alto Adige IGP Tradicijna tehnologiya jogo prigotuvannya peredbachaye vikoristannya nezhirnih svinyachih stegenec yaki zasolyuyutsya posipayutsya sumishshyu z percyu yagid yalivcyu lavrovogo listka ta rozmarinu zlegka koptyatsya i vitrimuyutsya v serednomu blizko 22 tizhniv Toskanski sorti shinki toscani vidriznyayutsya bilshim vmistom soli ta priprav Sorti shinki virobnictvo yakih ne priv yazane do strogo pevnogo regionu Italiyi nosyat nazvi nostrani i nazionali vitchiznyani Kitaj Zgadki pro stravu sho nagaduye shinku yaka vikoristovuvalasya v prigotuvanni bezlichi strav zustrichayutsya v kitajskih tekstah sho pereduyut Imperiyi Sun X XIII st Dekilka tipiv cogo m yasa buli opisani pid chas Dinastiyi Cin XVII XX st de vona vikoristovuvalasya krim usogo inshogo dlya prigotuvannya tak zvanih en Najvidomishij sort v yalenogo kitajskogo m yasa en yakij vikoristovuyetsya dlya prigotuvannya nacionalnoyi stravi en She vidomi kitajski stravi z v yalenim m yasom Kachini lapki ta Pavich Portugaliya Bilsha chastina shinki v cij krayini zvetsya fiambre ne plutati z tradicijnoyu stravoyu angl Fiambre Tip gotuvannya shinki tut zdebilshogo zapozichenij z Ispaniyi Gotuyetsya z chornoyi iberijskoyi svini Rumuniya U cij krayini shinku nazivayut suncă sonc abo jambon U virobnictvi zavzhdi vikoristovuyetsya sil Osnovne virobnictvo zoseredzheno v Transilvaniyi Shinka dribnokuskova formovana svinyacha zverhu ta kuryacha znizu SShA Virobnictvo shinki v SShA zdebilshogo uspadkovano vid tradicij prigotuvannya shinki i svinini v XVII stolitti v Angliyi i v XVIII stolitti u Franciyi Smitfildska shinka silska shinka sho viroblyayetsya tilki na okolicyah mista Smitfild shtat Virdzhiniya Najdorozhcha ta najpopulyarnisha shinka v SShA Vidriznyayetsya visokim vmistom soli v gotovomu produkti Tehnologichnij proces zajmaye chimalo chasu za cej chas produktu dozvolyayut pokritisya sharom plisnyavi Zgodom cej nalit znimayut ale originalnij smak zalishayetsya Mensh vidomi shozhi sorti tennessijskoyi i appalachskoyi shinok sho gotuyetsya u vidpovidnih regionah U gotovij produkt dodayut med ta gikori Shinka z indichki ye populyarnoyu v SShA cherez nizkij vmist zhiru Filippini U cij krayini prijnyato vimochuvati shinku v solodkomu buljoni vidalyayuchi sil Vzagali filippinci lyublyat skorishe solodku shinku nizh solonu Franciya Najvidomisha shinka fr Jambon de Bayonne Okist solyat usuhu kam yanoyu sillyu pislya chogo sushat na svizhomu povitri do 7 misyaciv Nazva yiyi pohodit vid imeni mista Bajonna na pivdennomu zahodi krayini Div takozhSvinina KopchennyaLiteraturaArtyuh L F Ukrayinska narodna kulinariya Istoriko etnografichne doslidzhennya K Naukova dumka 1977 S 25 160 s Markevich N A Obychai poverya kuhnya i napitki malorossiyan K 1860 171 c Shinka Ukrayinska minuvshina Ilyustrovanij etnografichnij dovidnik K Libid 1994 S 95 256 s Shinki Gnatyuk V Narodnya pozhiva i sposib yiyi pripravi u shidnij Galichini Materiali do ukrayinsko ruskoyi etnologiyi T 1 NTSh u Lvovi Etnogr komis za red Hv Vovka Lviv Z druk NTSh 1899 S 105 Posilannya25 receptiv domashnoyi shinki ta kovbasi Domashnya shinka 27 listopada 2018 u Wayback Machine ukr PrimitkiEtimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 2012 T 6 U Ya ukl G P Pivtorak ta in 568 s ISBN 978 966 00 0197 8 Vudzhenicya Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 Vuditi2 Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 Campana informativa sobre los Productos del Iberico del Ministerio de Agricultura de Espana 2008 05 22 u Wayback Machine Ispanskaya vetchina Hamonom zovushayasya Statya Ispaniya Evropa Nice Places originalu za 4 grudnya 2009 Procitovano 3 listopada 2009 Regulator Agency of the Serrano Ham D O Jamon de Teruel originalu za 19 lyutogo 2017 Procitovano 2 listopada 2009 金华火腿 kit Turkey Ham originalu za 8 grudnya 2009 Procitovano 3 listopada 2009 Ce nezavershena stattya pro yizhu ta napoyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi