Миха́йло Сергі́йович Груше́вський (29 вересня 1866, Холм, Холмський повіт, Люблінська губернія, Королівство Польське, Російська імперія — 26 листопада 1934, 24 листопада 1934 або 25 листопада 1934, Кисловодськ, Північно-Кавказький край, РСФРР, СРСР) — український історик, громадський і політичний діяч. Голова Центральної Ради Української Народної Республіки (1917—1918). Член Історичного товариства ім. Нестора-Літописця, член Чеської АН (1914), почесний член Київського товариства старожитностей і мистецтв (1917), академік ВУАН (1923) та АН СРСР (1929), багаторічний голова Наукового Товариства ім. Шевченка у Львові (1897—1913), завідувач кафедри історії Львівського університету (1894—1914), автор понад 2000 наукових праць.
Біографія
Дитинство та юнацтво
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDBoeWRYTm9aWFp6YTJsZk1UZzNOaTVxY0djdk1qUXdjSGd0U0hKMWMyaGxkbk5yYVY4eE9EYzJMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Михайло Сергійович Грушевський народився 17 (29) вересня 1866 року в містечку Холм, нині Люблінське воєводство Польщі, за тодішнім адмінподілом — Королівстві Польському, Російська імперія.
Батько — Сергій Федорович Грушевський, на той час працював викладачем у греко-католицькій гімназії. За сімейною традицією батько здобув духовну освіту, проте все життя пропрацював на педагогічній ниві: викладав у Переяславській і Київській семінаріях, працював директором народних шкіл на Кавказі, був автором відомого в дореволюційній Росії підручника з церковнослов'янської мови. Мати — Глафіра Захарівна Опокова, походила з сім'ї священнослужителів із містечка Сестринівка. У 17-річному віці вийшла заміж за професора Київської духовної семінарії 30-річного Сергія Грушевського. Михайло Грушевський згадував своїх батьків як справжніх патріотів України, які зуміли виховати «тепле прив'язання до всього українського — мови, пісні, традиції» та пробудити в своїх дітях національне почуття.
Дід Михайла Грушевського — Захарій Іванович Оппоков, який благословив онука на навчання в Києві, в університеті Святого Володимира, був за життя нагороджений двома орденами Святої Анни, бронзовим хрестом, орденом Святого Рівноапостольного князя Володимира, — і йому було дароване дворянство.
Історик народився і провів перші три роки свого життя: «в піарських будинках, де містилась семінарія і мав своє помешкання мій батько». Йдеться про будинок колишнього монастиря ордену піаристів та організовану ними на Люблінській вулиці школу для шляхетської молоді. Михайло був охрещений першим православним настоятелем церкви Іоанна Богослова в Холмі — протоієреєм Яковом Крашановським. Хрещення відбулося в самій церкві, або поруч на плебані. Хресними батьками стали дружина Ф. Лебединцева — Юлія (з відомого київського роду Григоровичів-Барських; нар. 1839 р. — пом. 1868 р. у Холмі) та Федір Кокошкин, комісар комісії селянських справ у Красноставі.
1869 року, через стан здоров'я батька, сім'я переїхала на південь Російської імперії: спочатку до Ставрополя (1870—1878), згодом — до Владикавказа (1878—1880). Здобувши домашню початкову освіту, 1880 року Михайло був зарахований відразу до третього класу Тифліської гімназії. У цей час він із захопленням читав твори Миколи Костомарова, Пантелеймона Куліша, Михайла Максимовича. Під час навчання у гімназії Михайло написав свої перші оповідання, які надіслав до України відомому письменникові Іванові Нечую-Левицькому, котрий схвально їх оцінив. 1885 року майбутній історик, за підтримки Нечуя-Левицького, опублікував свої оповідання «Бех-аль-Джугур» та «Бідна дівчина».
Навчання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTDBoeWRYTm9aWFp6YTNscFh6RTRPRGt1YW5Cbkx6STBNSEI0TFVoeWRYTm9aWFp6YTNscFh6RTRPRGt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У липні 1886 року Грушевський написав письмове звернення до ректора Київського університету Св. Володимира з проханням зарахувати його на історичне відділення історико-філологічного факультету.
Роки навчання Грушевський згадував з певним розчаруванням, то був час занепаду Київського університету. Російська влада нещодавно провела університетську реформу, аби не допустити «вільних» думок у студентів. Викладачі, втомлені численними нагінками та можливістю переслідування з боку влади, намагались уникати співпраці зі студентами.
В університеті Михайло Грушевський працював під керівництвом Володимира Антоновича. За його керівництва, Грушевський написав чимало невеликих історичних есе, зокрема, статтю «Южно-русские господарские замки в половине XVI века» (1887), що була опублікована різними газетами й журналами. На третьому курсі Грушевський написав наукову роботу «История Киевской земли от смерти Ярослава до конца XIV века», яку 1891 року було відзначено золотою медаллю.
Протягом 1890—1894 років — професорський стипендіат Університету Св. Володимира. У цей час Грушевський їздив у наукові подорожі до Москви та Варшави, аби працювати у місцевих архівах. У травні 1894 захистив магістерську дисертацію «Барское староство. Исторические очерки».
Наприкінці свого університетського навчання, Грушевський долучився до українського руху. Володимир Антонович ввів його до складу київської «Громади», таємної організації, що згуртувала довкола себе справжніх патріотів України. У межах громадівської діяльності, Грушевський опікувався українським гуртком у київській духовній семінарії. У нього вдома часто відбувались таємні сходини семінаристів.
Львівський період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU0THlWRU1DVTVNeVZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09WOGxSREFsT1VNbFJEQWxRamdsUkRFbE9EVWxSREFsUWpBbFJEQWxRamtsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVdWFuQm5MekkwTUhCNExTVkVNQ1U1TXlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE15VkVNU1U0T0NWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbE9VTWxSREFsUWpnbFJERWxPRFVsUkRBbFFqQWxSREFsUWprbFJEQWxRa0lsUkRBbFFrVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNOaVZFTVNVNFJsOGxSREFsT1RNbFJERWxPREFsUkRFbE9ETWxSREVsT0RnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJERWxPRFV1YW5Cbkx6STBNSEI0TFNWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNOaVZFTVNVNFJsOGxSREFsT1RNbFJERWxPREFsUkRFbE9ETWxSREVsT0RnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJERWxPRFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Переїхавши 1894 року з Києва до Львова, він за рекомендацією Володимира Антоновича призначений на посаду ординарного професора кафедри всесвітньої історії з окремим оглядом історії Східної Європи Львівського університету. (Це була окрема кафедра, де вивчалася історія України, але дозволити акцентувати на такій назві в навчальній установі поляки не могли.). 12 жовтня 1894 Грушевський зробив свій перший вступний виклад у Львівському університеті. Цей виступ із ентузіазмом був сприйнятий українською громадськістю, велика зала ледве зуміла вмістити всіх охочих. На цій посаді Грушевський пропрацював до 1914 року.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF5THlWRU1DVkJNeVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09GOGxSREFsUWpjbFJUSWxPREFsT1RrbFJERWxPVGNsUkRBbFFqY2xSREFsUWpRbFJERWxPRE5mSlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRrM0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMVh5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01sOGxSREFsUWpkZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNFh6RXdNQzBsUkRFbE9EQWxSREVsT1RZbFJERWxPRGNsUkRFbE9EY2xSREVsT0VaZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTWw4bFJERWxPREVsUkRBbFFqSWxSREVsT1RZbFJERWxPREpmSlVNeUpVRkNKVVF3SlRrMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTFKVVF4SlRrM0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVU15SlVKQ0xtcHdaV2N2TWpRd2NIZ3RKVVF3SlVFekpVUXhKVGczSlVRd0pVSXdKVVF4SlRneEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0WHlWRU1DVkNOeVZGTWlVNE1DVTVPU1ZFTVNVNU55VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNE0xOGxSREVsT0RNbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJERWxPVGNsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJERWxPRFZmSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKREpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkNOMThsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRamhmTVRBd0xTVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTVNVNE55VkVNU1U0TnlWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFqSWxSREFsUWpnbFJERWxPRFVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJERWxPRE5mSlVRd0pVSXlYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1sOGxReklsUVVJbFJEQWxPVFVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpVbFJERWxPVGNsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFF6SWxRa0l1YW5CbFp3PT0uanBlZw==.jpeg)
У Львові Грушевський розпочав активну науково-організаційну діяльність у Науковому товаристві ім. Шевченка (НТШ), з яким почав співпрацювати ще в 1892 році. Очолив Історико-філософську секцію Наукового товариства імені Шевченка, створив і очолив Археографічну комісію НТШ (1896—1913). Грушевський залучив до роботи в НТШ студентів, молодих викладачів. Він займався редагуванням «Записок Наукового товариства імені Шевченка», і саме завдяки його організаторським здібностям вдалося видати більш ніж 100 томів. У цей час він познайомився з Іваном Франком і разом вони привернули міжнародну увагу до україністики.
На початку 1897 року Михайла Грушевського обрали головою НТШ (1897—1913). Під його керівництвом розроблені статути НТШ (1896, 1898, 1901, 1903, 1904 років), в основу яких були покладені суто наукові, а не політичні й культурні завдання, що викликало опозиційні настрої щодо нього. Реорганізуючи НТШ в академічну установу світового рівня (створення бібліотек, музеїв, збирання архівного матеріалу), Грушевський сприяв переходові української науки в Східній Галичині від поодиноких індивідуальних історичних пошуків до організованого, колективного й систематичного вивчення історії України та створив власну наукову школу (Іван Крип'якевич, Василь Герасимчук, Степан Томашівський, Іван Джиджора, Михайло Кордуба, Іван Кревецький, Омелян Терлецький), яка виконувала освітню (підготовка істориків-професіоналів) і дослідницьку (вивчення широкого кола проблем історії України) функції.
26 травня 1896 року в в містечку Скала (нині смт Скала-Подільська) Михайло Грушевський обвінчався з Марією Вояківською.
Протягом 1897—1898 років Грушевський написав 1-й том своєї фундаментальної праці — «Історія України-Руси», наприкінці 1898 року ця робота була надрукована у Львові. Незабаром Грушевський видав ще два томи своєї праці. Ця робота була щиро прийнята в Галичині, проте заборонена російським урядом.
Перебуваючи в Галичині, Грушевський намагався триматися осторонь від політики, проте 1899 року він разом із Іваном Франком увійшов до Української національно-демократичної партії та очолив міське відділення. Але незабаром, через небажання відлучатись від наукової роботи, вийшов із неї.
1898 року товариству пожертвував 80 тисяч крон професор хірургії Військово-медичної академії в Петербурзі Павло Пелехін, а згодом ще 10 тисяч. За ці кошти було придбано у Львові будинок, де розташувались друкарня й палітурня. Паралельно з розширенням матеріальної бази НТШ дедалі активніше розгортало наукову діяльність, яка особливо пожвавилась після приїзду до Львова М. Грушевського. Але ще до цього заходами О. Кониського було започатковано видання «Записок НТШ», перший том яких під редакцією Ю. Целевича вийшов наприкінці 1892 року.
Для розвитку української літератури Грушевський разом з Франком заснував і видавав «Літературно-науковий вістник» (Львів, 1898—1905, Київ, 1905—1907), був одним з організаторів Української видавничої спілки (1899 рік).
1904 року власним коштом відкрив приватну вчительську семінарію у місті Коломия.
Восени 1905 року Михайло Грушевський виїхав до України, де відвідав Київ, Одесу та Харків.
Повернення до Києва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDAxNWFHRjViRzlmU0hKMWMyaGxkbk5yYVhrdWFuQm5MekkwTUhCNExVMTVhR0Y1Ykc5ZlNISjFjMmhsZG5OcmFYa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Революційні події в Росії 1905 року, що призвели до послаблення політики царату щодо національного розвитку українців, а також тиск польських чиновників зумовили повернення Грушевського до Києва.
Влітку 1906 року Грушевський виїхав до Петербурга, де тоді працювала Державна дума, і взяв активну участь у діяльності Української Фракції, Українського Клубу та в роботі редакції заснованого тоді «Украинского Вестника».
Наприкінці 1906 року до Києва було перенесене видання «Літературно-наукового вістника» і Грушевський опублікував у ньому статті присвячені українському рухові. Був одним із організаторів та редакторів газети «Рада» (1906 рік) і часопису «Україна» (1907—1914). Після організації Українського Наукового Товариства в Києві весною 1907, був обраний його головою. Водночас Грушевський очолював і львівське товариство, постійно перебуваючи то у Києві, то у Львові.
У вересні 1907 за участі Грушевського, що увійшов до його керівництва, було створене нелегальне позапартійне українське громадське об'єднання — Товариство українських поступовців, що згуртувало сили українства й до 1917 року було єдиною діяльною українською організацією ліберального напряму. Свою політичну платформу Грушевський базував у той час на принципах конституційного парламентаризму й автономії України.
Початок Першої світової війни Грушевський зустрів у своєму маєтку в селі Криворівня в Карпатах. Через воєнні дії він не зміг одразу вирушити до Києва. Його маршрут проліг через Угорщину, Австрію, а далі Румунією, що на той момент була нейтральною державою.
Повернувся історик до Києва 22 листопада 1914 року. Російська влада була вороже налаштована до вченого, наказ по губернському жандармському управлінні про його ув'язнення був датований ще 30 серпня 1914 року. 28 листопада 1914 року Грушевського заарештували за звинуваченням у австрофільстві, шпигунстві та причетності до створення Легіону Українських січових стрільців. Утримували його у Лук'янівській в'язниці до 18 лютого 1915, за цей час його допитували не менше 16 разів. Слідство вів підполковник Самохвалов.
Відправлений на заслання до Симбірська (нині м. Ульяновськ) власним коштом у супроводі одного конвоїра, куди прибув 22 лютого 1915 року. Склав головування в УНТ. Завдяки клопотанню Петроградської академії наук, Грушевському було дозволено переїхати до м. Казані та займатися науковою роботою з забороною викладацької діяльності. До Казані Грушевський переїхав з родиною 2 вересня 1915 року.
31 березня 1916 року вчена рада Львівського університету позбавила його посади професора. У вересні 1916 року переїхав до Москви, де розгорнув активну громадсько-політичну діяльність. Відновив роботу московської філії Товариства українських поступовців, брав участь у роботі видавництва «Украинская жизнь». Прагнув об'єднати опозиційні українські сили. Продовжував наукову роботу, працював у архіві МЗС Росії, Румянцевській бібліотеці (нині Російська державна бібліотека) над матеріалами до 8-го тому «Історії України-Руси».
Волю йому принесла Лютнева революція у Петрограді.
У Центральній Раді
1917 рік
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDBkeWRYTm9aWFp6YTJsNVgzQmhjbUZrTG1wd1p5OHlOREJ3ZUMxSGNuVnphR1YyYzJ0cGVWOXdZWEpoWkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
3 (16) березня 1917 року в Києві почалося формування Української Центральної Ради, яка 7 (20) березня заочно обрала Грушевського головою (це рішення було одностайно підтверджене 6 (19) квітня на Всеукраїнському національному конгресі). Грушевський приєднався до Української партії соціалістів-революціонерів. Викликаний телеграмою, 13 (26) березня він повернувся з Москви до Києва. У Києві намагався надати стихійному українському рухові організованості, ставив питання про культурне відродження українського суспільства (заснування національних шкіл, політичних товариств). 14 (27) березня виступив на Київському кооперативному з'їзді з вимогою національно-територіальної автономії України у федеративній Російській республіці, вважаючи це найближчим шляхом до самостійності України.
Михайло Грушевський вперше головує на засіданні Центральної Ради 28 березня. «Збори вітають п. Грушевського», — відзначено в протоколі. З його поверненням багато хто пов'язував надії на припинення суперечностей й об'єднання демократичних сил. Володимира Науменка обирають заступником голови Центральної Ради.
10 (23) червня Грушевський брав участь у проголошенні I Універсалу УЦР. Звернувся до всіх українців із закликом самостійно організовуватися та братися до негайного закладення підвалин автономності. Як голова УЦР добивався від Тимчасового уряду поступок Україні. 25 жовтня (7 листопада) збройний переворот більшовиків у Петрограді на чолі з Володимиром Леніним й невизнання ними УЦР поклали край сподіванням Грушевського про перетворення Росії на федеративну республіку. 7 (20) листопада УЦР під головуванням Грушевського III Універсалом проголосила Українську Народну Республіку.
1918 рік
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTDBKMVpIbHViMnRmUjNKMWMyaGxkbk5yYjJkdkxtcHdaeTh5TkRCd2VDMUNkV1I1Ym05clgwZHlkWE5vWlhaemEyOW5ieTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Наступ більшовиків на Київ викликав появу IV Універсалу УЦР. 9 (22 січня) 1918 року (фактично — 11 (24) січня) на засіданні УЦР під головуванням та на пропозицію Грушевського УЦР проголосила УНР самостійною, вільною і суверенною державою українського народу. 25 січня (7 лютого) разом з урядом УНР Грушевський залишив Київ, а 28 січня (10 лютого) прибув до Житомира, де добивався ратифікації мирного договору з Німеччиною та надання УНР військової допомоги в боротьбі з більшовиками. На пропозицію Грушевського 12 (25) лютого на засіданні Малої ради в Коростені гербом УНР був затверджений Тризуб. 9 березня 1918 року Грушевський повернувся до Києва.
По поверненні до Києва Грушевський приділяв значну увагу конституційному процесові в Україні. Під його керівництвом розроблено Конституцію незалежної УНР (утверджена 29 квітня 1918 року), згідно з якою верховним органом влади УНР проголосили Всенародні збори, які безпосередньо здійснювали вищу законодавчу владу в УНР і формували вищі органи виконавчої та судової влади. Скликати Всенародні збори і проводити їх мав голова, обраний Всенародними зборами.
29 квітня в Києві відбувся державний переворот і влада перейшла до рук гетьмана Павла Скоропадського. У зв'язку з державним переворотом, здійсненим Скоропадським, Грушевський перейшов на нелегальне становище. У підпіллі займався науковою працею, брав участь в обговоренні питання про заснування Української академії наук, при цьому обстоював думку, що її необхідно засновувати на базі УНТ. Відмовився від пропозиції увійти до складу академії, створеної гетьманом Скоропадським.
У цей час Грушевський написав 4-ту, 5-ту і 6-ту частини «Всесвітньої історії», а також праці «Старинна Історія. Античний світ», «Середні віки Європи».
1919 рік
На початку лютого 1919 року, після здобуття Києва більшовиками, Грушевський виїхав до Кам'янця-Подільського, де видавав часопис «Життя Поділля». У березні переїхав до Станіслава (нині м. Івано-Франківськ), що був столицею Західної області Української Народної Республіки. У цей час завершив написання підручника під назвою «Історія України, приладжена до програм вищих початкових шкіл і низших класів шкіл середніх», опублікований у 1919 році.
Еміграція
У березні 1919 року емігрував до Чехословаччини. Жив у Празі, потім у Відні як представник закордонної делегації УПСР. Розгорнув широку публіцистичну й наукову діяльність.
Був одним із засновників громадської міжнародної організації — комітету незалежної України та заснував Український соціологічний інститут (УСІ; діяв спочатку в Празі, потім у Відні). У цей час Грушевський переглянув свої погляди з питань державного будівництва. Запропонував концепцію української національної держави-республіки з безкласовим соціальним ладом («Початки громадянства. Генетична соціологія», 1921).
25 серпня 1921 року повідомлено про розкол у таборі Українських лівих есерів за кордоном і створення двох груп: на чолі з Грушевським у Відні та на чолі з М. Шаповалом — у Празі.
4 вересня 1921 року в харківській газеті «Вперед» повідомлено, що ЦК Української партії соціалістів-революціонерів (УПСР) виключив Грушевського з рядів партії, заявивши, що його виїзд до УСРР став зрадою партії, оскільки Грушевський не погодився з рішенням про рееміграцію з ЦК УПСР. Частина керівників ЦК КП(б)У схвально поставилася до можливого повернення М. С. Грушевського, про що свідчило запрошення приїхати на батьківщину, передане Михайлу Сергійовичу членами делегації УРСР на радянсько-польських перемовинах в Ризі в лютому 1921 року.
Перебуваючи в еміграції, Грушевський, у свою чергу, мав можливість переконатися в байдужості керівників європейських країн до українських подій. Тому не дивно, що, не знайшовши підтримки на Заході, М. Грушевський, починаючи з 1920 року, шукає шляхи зближення з більшовицьким керівництвом України, пише листи С. Косіору та Х. Раковському (тодішньому голові РНК УСРР), пропонуючи їм співпрацю в разі, якщо йому буде дозволено повернутися в Україну для продовження наукової роботи. Своєю владою більшовицькі лідери ні з ким ділитися не збиралися, проте в поверненні на батьківщину такого авторитетного вченого і громадського діяча ліберально-соціалістичних поглядів, як Грушевський, вони були зацікавлені. У жовтні 1922 року Секретаріат ЦК КП(б)У спеціально розглядав питання «Про українську еміграцію». З повідомленнями виступили представник УРСР в Чехословаччині М. Левицький і заступник наркома закордонних справ УРСР Я. Яковлєв. На еміграції Грушевський проводив роботу над великим науковим проєктом — багатотомною «Історією української літератури». Перші томи цієї роботи були надруковані в 1923 році, останній, 6-й том, лишився в рукопису і був надрукований тільки в 1995 році.
Грушевський — академік
1923 року був обраний академіком ВУАН. У березні 1924 року з сім'єю переїхав до Києва. Працював професором історії в Київському державному університеті. Був обраний академіком Всеукраїнської академії наук, керівником історико-філологічного відділу. Очолював археографічну комісію ВУАН, метою існування якої було створення наукового опису видань, надрукованих на території етнографічної України в XVI—XVIII століттях. При цій комісії у зв'язку з 350-річчям друкованої справи в Україні був створений комітет, секретарем якого був призначений Володимир Барвінок. Через шість років його обрали дійсним членом Академії наук СРСР. У 1924—1931 роках очолював історичні установи ВУАН.
Жив у будинку на вул. Паньківській, 9, який ще 1908 року придбали Грушевські на залишені у спадок батькові капітали, і мав свою крихітну кімнатку. Влітку мешкав у Китаєві, де облаштував будинок по вул. Китаївська, 13/7.
14 квітня 1926 року Політбюро ЦК КП(б)У в постанові «Про Українську академію наук» висловилося за можливість підтримати кандидатуру Грушевського на посаду президента ВУАН. 3 жовтня 1926 року відбулося урочисте вшанування Грушевського у зв'язку з 60-літтям від дня народження та 40-літтям наукової діяльності. 12 січня 1929 року загальні збори АН СРСР обрали Грушевського дійсним членом. 25 квітня 1929 року на засіданні загальних зборів АН СРСР Грушевський поставив питання про потребу створення в її складі Інституту української історії.
З осені 1929 року почався погром історичних установ, створених Грушевським. У листопаді — грудні 1929 року сесія Ради ВУАН ліквідовувала комісії, якими керував Грушевський (остаточно ліквідувала 1933 року). У вересні 1930 року закрито НДКІУ. 11 грудня цього ж року партійний осередок ВУАН ухвалив рішення про посилення ідеологічної боротьби з Грушевським і його теоріями шляхом читання рефератів із критикою його поглядів. У січні 1931 року на засіданні історичних установ ВУАН замість історичної секції, очолюваної Грушевським, створено історичний цикл. Більшість співробітників і учнів Грушевського було заарештовано й заслано.
7 березня 1931 року Грушевський переїхав до Москви.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMwTHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVE1sUkRFbE9EQWxSREVsT0RNbFJERWxPRGdsUkRBbFFqVWxSREFsUWpJbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWtWZkpVUXdKVGxETGw4bFJEQWxRVEV1SlRKRFh5VkVNU1U0TXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTVOeVZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JWOGxSREVsT1RZbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRakFsTWtOZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXhKVGc0SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGWHlWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0Y4bFJEQWxRVE1sUkRBbFFrRWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRFbE9UY2xSREFsUWtRbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9UZGZKVVF3SlVFMkpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF4SlRneUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRkpVUXhKVGszWHlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPRjhsUkRBbE9URWxSREFsUWpBbFJEQWxRamtsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFqVXVTbEJITHpFM05IQjRMWFJvZFcxaWJtRnBiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Останні роки життя та смерть
Від 1931 року змушений був жити в Москві. У січні 1934 року Володимир Затонський виступив на сесії ВУАН, зробивши основний акцент на критиці академіка Грушевського. Близькість до російських кадетів, орієнтація на німецький імперіалізм у боротьбі з «навалою більшовизму», звинувачення у дворушництві, сумнівність наукової порядності — далеко не повний перелік «гріхів», які посипалися на вченого.
23 березня 1931 року Грушевського заарештували як «керівника Українського націоналістичного центру», вигаданого чекістами. Коли він відмовився визнавати ті «свідчення», що їх з нього «вибили» слідчі погрозами ув'язнити його доньку Катерину, 5 січня 1933 року справу ексголови Центральної Ради закрили зі зловісним водночас поясненням-вердиктом — з огляду на його… смерть.
Наприкінці 1934 року Грушевський відпочивав у одному з санаторіїв у м. Кисловодськ (Ставропольський край, РРФСР, СРСР, нині РФ) і несподівано захворів на карбункул. Операцію з його видалення провів головний лікар місцевої лікарні, який хірургом не був, а перед цим він відмовив Грушевському в проханні бути прооперованим його давнім і перевіреним другом. Помер від сепсису (зараження крові) через три дні після операції. Серце зупинилося о другій годині дня.
Наступного дня газета «Вісті» вмістила повідомлення від Ради Народних Комісарів УСРР про смерть Грушевського. У постанові Раднаркому зазначалося:
«Зважаючи на особливі наукові заслуги перед Радянською Соціалістичною Республікою академіка Грушевського М. С., Рада Народних Комісарів УСРР постановила: Поховати академіка Грушевського М. С. в столиці України — Києві. Похорон взяти на рахунок держави. Для організації похорону утворити урядову комісію в такому складі: тт. Порайко (голова), Богомолець, Палладін, Корчак-Чепурківський. Призначити сім'ї академіка Грушевського М. С. персональну пенсію 500 крб на місяць».
Тіло Грушевського перевезли до Києва, поклали в головній залі Української Академії Наук, а 29 листопада відбулися похорони. Похований на Байковому кладовищі Києва (ділянка № 6, біля Вознесенської церкви). Автори пам'ятника скульптор Іван Макогон і архітектор Василь Кричевський.
Політичні погляди
Грушевський мав неоднозначну точку зору щодо незалежності України та більшовицького перевороту в Петербурзі. Він здобув основну вищу освіту в російських навчальних закладах, перші політичні кроки робив у 1894—1914 роках, працюючи у Львівському університеті, але згодом все більше уваги приділяв Києву.
Грушевський схилявся до думки, що Російська імперія з часом має демократизуватися і перетворитися на федеративну державу. Повернувшись у результаті Лютневої революції до Києва після сибірського заслання, Грушевський очолив Центральну Раду. Він вважав, що Україна має стати частиною нової федеративної російської держави, і лише наступ більшовиків у січні 1918 року примушує Михайла Сергійовича із соратниками оголосити незалежність.[]
Після Першої світової війни з'явилася низка так званих «окраїнних держав» в результаті розпаду Австро-Угорської, Османської, Німецької та Російської імперій і постало питання оборони їх національних інтересів. Це стало підставою для створення регіональних дипломатичних і військово-політичних союзів. На той час широко обговорювалося створення «Балто-Чорноморського союзу». Деякі українські державні діячі та дипломати того часу, зокрема Грушевський у праці «Орієнтація чорноморська» 1918 року, висловлювалися «за» балтійсько-чорноморську співпрацю.
Протягом усієї помітної політичної діяльності Грушевський мав різні точки зору на майбутнє країни. Так, під час Гетьманату він відхиляє пропозицію Скоропадського очолити Академію наук України, згодом виявляє прихильність до радянської влади, налагоджує контакти з II інтернаціоналом. Після ліквідації Української держави Грушевський, незважаючи на відомі вже тоді репресії проти українського народу, звертається до більшовиків із пропозицією повернення до Радянської України.
Природоохоронні погляди
Як історик, М. Грушевський дійшов висновку про надзвичайну агресивність і ту дорогу ціну, якою було оплачено прогрес цивілізації. Від цього він зробив крок до констатування хибності антропоцентризму і визнання факту тотального гноблення природи людиною. Свої екологічні погляди він виклав в оповіданні «На горах», в якому відчувається вплив діячів європейської природоохорони початку ХХ ст.: Гуго Конвенца, Григорія Кожевникова та Яна Павліковського.
Міф про президентство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmY3pFMk1qY3VhbkJuTHpJMk1YQjRMVk4wWVcxd1gyOW1YMVZyY21GcGJtVmZjekUyTWpjdWFuQm4uanBn.jpg)
У сучасній українській спільноті існує міф про Грушевського — президента УНР, запроваджений Дмитром Дорошенком. Міф прижився в публіцистиці й у науковій літературі.
Грушевський не був президентом Української Народної Республіки, адже такої посади в УНР не існувало. Також її не передбачала Конституція, ухвалена в останній день функціонування Центральної Ради. Невідомий жодний акт, учинений Грушевським як президентом УНР.
Водночас кваліфікація Грушевського «президент Ради» була тоді досить поширеною, особливо в газетних публікаціях. Наприклад, у статті для американського видання The New York Times Грушевський вказаний як «Президент Української Ради». Це ймовірно пов'язане з тим, що ще одне значення слова президент — голова. Зокрема Грушевський послуговувався візиткою, де був напис французькою мовою «President du Parlament D'Ukraine» (президент парламенту України — тодішній відповідник сучасного Голови Верховної Ради України), а також пізніше підписувався «колишній президент Української Центральної Ради». В протоколах засідань Ради він називався українським словом «голова». Таким чином Грушевський був не головою УНР, а головою Центральної Ради УНР. Найповніший реєстр усіх, хто титулував його президентом, склав історик Павло Усенко у праці «Чи був Михайло Грушевський президентом України?».
Кінематографічне втілення
Образ Михайла Грушевського можна бачити у декількох художніх кінофільмах, які з радянських позицій зображали встановлення влади більшовиків на теренах України. Його показано там (з більшою чи меншою портретною схожістю) як представника «ворожого табору», що чинить опір робітничо-селянським масам.
Першим таким фільмом став «Арсенал» Олександра Довженка. Оскільки цю кінострічку було знято у 1928 році, коли Грушевський був дійсним членом ВУАН, на екрані з'являється символічний персонаж — голова на Першому всеукраїнському з'їзді показаний таким чином, що з обличчя видно лише велику сиву бороду.
Михайло Грушевський фігурує як дійова особа у кінострічках «Правда» Віктора Добровольського та Ісака Шмарука, 1957 рік (виконавець Сергій Петров), «Киянка» Тимофія Левчука, 1-ша серія, 1958 рік (виконавець ролі в титрах не вказаний), «Мир хатам, війна палацам» Ісака Шмарука, 1970 рік (виконавець ролі Олександр Гай).
За доби незалежної України створено низку документальних фільмів, присвячених життю та діяльності Михайла Грушевського.
Михайла Грушевського показали у фільмі «Таємний щоденник Симона Петлюри». Роль Михайла Грушевського зіграв відомий актор Богдан Бенюк.
Також Михайло Грушевський фігурує у самому початку фільму Крути 1918 разом з Симоном Петлюрою
Вшанування пам'яті
Кабінет Міністрів України 22 лютого 2006 року заснував академічну стипендію імені М. С. Грушевського для студентів та аспірантів вищих навчальних закладів, що призначається студентам та аспірантам державних вищих навчальних закладів денної форми навчання, які найбільше відзначилися в навчальній та науковій роботі, починаючи з другого курсу.
Пам'ятники, барельєфи, портрети
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eE5TOGxSREFsT1VZbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREVsT0RKZkpVUXdKVGt6SlVReEpUZ3dKVVF4SlRnekpVUXhKVGc0SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFqRWxSREVsT0RNbFJEQWxRalFsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETmZKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1U1UVNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNU5DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVOaTVmSlVRd0pUa3lKVVF4SlRnekpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhHWHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNU5pVkVNU1U0TnlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROVjhsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRFbE9EWWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsTWtOZk56VXVhbkJuTHpJME1IQjRMU1ZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1sOGxSREFsT1RNbFJERWxPREFsUkRFbE9ETWxSREVsT0RnbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVmZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNMThsUkRBbFFqSmZKVVF3SlRsQkpVUXdKVUk0SlVReEpUazBKVVF3SlVJeUpVUXhKVGsyTGw4bFJEQWxPVElsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJbFJEQWxRamdsUkRFbE9EWWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUV4SlVReEpUazJKVVF4SlRnM0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcxWHlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1TVTROaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlVeVExODNOUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У Києві, Луцьку, Барі і Козятині Вінницької області, Долині Івано-Франківської області, Червонограді Львівської області та у Львові споруджено пам'ятники Михайлові Грушевському.
У двоповерховому будинку в Києві по Володимирській вулиці, 35 у 1927—1930 роках працював Михайло Грушевський, про що свідчить барельєф, встановлений на фасаді. Зараз у цьому будинку міститься громадська приймальня Служби безпеки України.
Михайлові Грушевському відкрито меморіальні дошки у Відні, Празі, Варшаві, Холмі, Тбілісі, Мукачевому, Києві.
У 2015 році в центрі Києва на фасаді будинку за адресою вул. Січових Стрільців, 75 намалювали стінопис з найбільшим у світі портретом Михайла Грушевського. Площа стінопису склала 160 м².
21 вересня 2016 року в Холмі на його честь урочисто освятили хрест, розташований поруч із холмською кафедральною православною церквою святого Івана Богослова, у якій був охрещений Михайло.
У січні 2017 року в Ужгороді відкрили пам'ятну дошку на честь М. Грушевського. Також меморіальну дошку на честь Грушевського було встановлено у Хмельницькому.
![]() | ![]() | |
Пам'ятна монета Михайло Грушевський 1996 року |
Зображення на грошових знаках
Портрет Михайла Грушевського зображено на банкноті номіналом 50 гривень та на пам'ятних монетах 1996, 2006 та 2016 років.
22 грудня 2021 року Національний банк України випустив пам'ятну банкноту номіналом 500 гривень зразка 2019 року до 30-річчя незалежності України. Основне зображення лицьового боку — портрет Михайла Грушевського.
![]() | ![]() | |
Пам'ятна монета Михайло Грушевський 2006 року |
Об'єкти, названі іменем Грушевського
Ім'я Михайла Грушевського носить багато вулиць, проспектів та площ в Україні зокрема в Києві. На цій столичній вулиці розташовані будівлі Верховної Ради та Кабінету Міністрів України. Є проспект Грушевського в Кам'янці-Подільському та Луцьку. У місті Чернігів також є проспект Михайла Грушевського. Вулиці Михайла Грушевського є у містах Бровари, Дніпро, Житомир, Запоріжжя, Київ, Кременчук, Полтава, Черкаси.
Також ім'я Грушевського присвоєно Барському гуманітарно-педагогічному коледжу. До 130-річчя Грушевського перевидано монографію «Барське староство», яка була його магістерською дисертацією.
У місті Херсон є сквер Михайла Грушевського.
Музеї Михайла Грушевського
Михайло Грушевський писав у «Споминах»:
![]() | «Я любив Сестринівку незвичайно, страшенно мріяв про неї і линув душею до неї цілими десятиліттями мого життя. То це було тому, що, як-не-як, був властиво одинокий пункт, де я міг зв'язуватися з українською стихією, дотикатися до української природи, до її культури… Я кохався у тому селі, що наверх мало усі українські прикмети: чепурненькі хатки, солом'яні стріхи, садки, городи, перелази, зарослі вербами береги…» | ![]() |
На 140-річчя Грушевського в селі Сестринівка (Козятинський район, Вінницька область) — на матеріалах шкільного музею відкрито музей Михайла Грушевського. Первинна споруда — хата діда, пам'ятка історії, не збереглася — розсипалася за останні роки.
Відтворений будинок невеликий — 6×9 м (оригінальний будинок мав розміри 12×17 м). Там розмістилося багато унікальних речей, серед яких є метрична книга місцевої церкви, де записана Глафіра Захарівна: її хрестини та вінчання.
У часи незалежності відкрито музеї Грушевського у Львові, в Івано-Франківській області, у Києві.
Оцінка діяльності
Тривалий час Грушевський був прихильником автономії України в складі Росії.
Бжеський Роман (псевдонім Млиновецький Р.) вважав його «завзятим ворогом» українського націоналізму.
Галерея
- Пам'ятник Михайлові Грушевському, укритий від російських обстрілів. Київ, 2023
- Пам'ятник у Львові
- Погруддя у Червонограді
- Меморіальна дошка на будинку на вул. Володимирській, де була ВУАН
-
-
- Меморіальна дошка на Червоному корпусі КНУ
Доробок
Багатотомні праці
- Історія України-Руси (1898—1936)
- Історія української літератури (1923—1930)
Найважливіші праці
- Очерк истории Киевской земли от смерти Ярослава до конца XIV столетия (рос.) (1891)
- Барское староство, исторические очерки (XV—XVIII в.) (рос.) (1894)
- Кіевская Русь (1911)
- Культурно-національний рух на Україні в XVI—XVII віці (1912)
- История украинского казачества до соединения с московским государством (рос.) (1913—1914)
- Украинскій народъ въ его прошломъ и настоящемъ (рос.) (1914—1916)
- З починів українського соціялістичного руху. Мих. Драгоманов і женевський соціялістичний гурток (1922)
- З історії релігійної думки на Україні (1925)
Науково-популярні видання
- Про старі часи на Україні (1907)
- Ілюстрована Історія України (1913)
- Як жив український народ (1915)
- Всесвітня історія в короткім огляді (1917—1918; 1920)
Публіцистика
- Украинский вопрос (1907)
- Наша політика (1911)
- На порозі нової України (1918)
Найважливіші статті
- Звичайна схема «русскої» історії й справа раціонального укладу історії східного слов'янства (1904)
- Національный вопросъ и автономія (рос.) (1907)
- Якої автономії і федерації хоче Україна (1917)
Художня творчість
- Бех-Аль-Джуґур (1901)
- Sub divo (1917)
- З старих карток: оповідання (1918)
- Під зорями: оповідання, начерки, замітки, іст. образи (1920-ті)
Упорядкування
- Жерела до історії України-Руси в 4 т. (1895—1903)
- Матеріали до історії суспільно-політичних і економічних відносин Західньої України (1905—1906)
- Чернигів і Північне Лівобережжя: огляди, розвідка, матеріали (1928)
Інші видання
- Грушевський М. С. Співаник з початку XVIII в. // Літературні студії 1896 р. — Михайло Грушевський. Енциклопедія життя і творчості. [ 5 травня 2019 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Українство і питання дня в Росії / Михайло Грушевський. — У Львові: Накладом авт., 1905. — С. 4–12. [ 14 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. С. Про українську мову і українську школу / проф. Михайло Грушевський. — 2-ге вид. — Київ: Відродженнє, 1913. — 35 с. [ 19 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. С. Про українську мову й українську справу: ст. й замітки / проф. Мих. Грушевський. — Київ: Друк. П. Барського, 1907. — 23 с. [ 18 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Про батька козацького Богдана Хмельницького / Михайло Грушевський. — Київ: Друк. 1-ї Київ. Друк. Спілки, 1909. — 96 с. [ 11 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. С. Sub divo: оповідання, начерки, замітки / Мих. Грушевський. — Київ: Друк. Акц. т-ва «Петро Барський», 1918. — 111 с. [ 4 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Початки громадянства: (ґенетична соціолоґія) / Мих. Грушевський. — Прага: Заграничне бюро і склад видань в Празі, 1921. — 326 с. [ 25 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Під зорями: оповідання, начерки, замітки, іст. образи / Михайло Грушевський. — Б. м. : Рух, 19–?. — 580 с. [ 5 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Из польско-украинских отношений Галиции: несколько ил. к вопросу: автономия областная или нацонально-территориальная / проф. Мих. Грушевский. — 2-е изд. — СПб. : Тип. т-ва «Обществ. Польза», 1907. — 74 с. [ 3 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. За український маслак: (в справі Холмщини) / проф. Мих. Грушевський. — Київ: Друк. П. Барського, 1907. — 38 с. [ 9 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Движение политической и общественной украинской мысли в XIX столетии / Мих. Грушевский. — СПб. : Тип. т-ва «Обществ. Польза», 1907. — 18 с. [ 19 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. С. Вопрос об украинских кафедрах и нужде украинской науки / проф. Мих. грушевський. — СПб. : Тип. т-ва «Обществ. польза», 1907. — 50 с. [ 7 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Спірні питання староруської етнографії / М. Грушевський. — СПб. : Тип. Имп. АН, 1904. — 17 с. [ 20 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Hruschewskyj M. Die Ukrainische Frage in historischer Entwicklung: aus dem Ukr. / von Michael Hruschewskyj. — Wien: Verl. des Bundes zur Befreiung der Ukraina, 1915. — 52 S. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- Hruchevski M. La lutte sociale et politique en Ukraine, 1917—1918–1919 / Michel Hruchevski ; Délégation du parti socialiste-révolutionnaire ukrainien. — Prague, 1920. — 42 p. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
Повне зібрання творів
Повне зібрання творів М. Грушевського — найповніше 50-томне видання творчої спадщини видатного вченого і громадського діяча (всі опубліковані й неопубліковані твори, його епістолярна, мемуарна спадщина й архів).
Кожний окремий том упорядковують фахівці з інститутів археографії, археології, історії України, літератури, співробітники архівних установ і музеїв Львова та Києва.
У першому томі кожної серії вміщена вступна стаття, яка досліджує окремий напрям діяльності вченого. Закінчуються томи коментарем, примітками і покажчиками.
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 1 травня 2021. Процитовано 22 вересня 2019.
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- SNAC — 2010.
- The Fine Art Archive — 2003.
- Find a Grave — 1996.
- Brozović D., Ladan T. Hrvatska enciklopedija — LZMK, 1999. — 9272 с.
- Енциклопедія Брокгауз
- https://dlibra.kul.pl/dlibra/publication/62728/edition/57511/content — С. 4.
- Довідник з історії України (українська) . Київ: Генеза. 2001. с. С.183-186. ISBN .
{{}}
:|pages=
має зайвий текст () - Тагліна, Юлія (2018). Михайло Грушевський (українська) . Харків: Фоліо. с. 6—8. ISBN .
- Сухомлинська, 2005, с. 6–14..
- Олексій Ясь. Михайло Грушевський у колі родинного середовища [ 30 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- Парнікоза, Іван (14.10.2017). . http://h.ua/ (українська) . h.ua. Архів оригіналу за 19 листопада 2018. Процитовано 14.10.2017.
- Крип'якевич, 2001, с. 233–255.
- Богдашина, О. М. (2012). Позитивізм в історичній спадщині М. С. Грушевського. Наукові записки: зб. пр. молодих вчених та аспірантів Ін-ту укр. археографії та джерелознавства. Т. 24. с. 561—583.
- Крип'якевич, 2020, с. 233–255.
- Верба, 2004, с. 232–235..
- Богдашина, О. М. (2012). Методика історичних досліджень М. С. Грушевського. Вісник Харківської державної академії культури. № 37. с. 29—39. ISSN 2410-5333.
- . Архів оригіналу за 1 травня 2021. Процитовано 22 вересня 2019.
- [1] [ 16 жовтня 2012 у Wayback Machine.]
- Панькова Світлана. Біографія Михайла Грушевського [ 12 липня 2015 у Wayback Machine.]
- “Треба жити як можна!” Михайло Грушевський в Китаєві // Музей Михайла Грушевського
- Історія садиби родини Грушевських. Паньківська, 9 // Всеукраїнська асоціація музеїв
- Файл:Будинок-дача М. С. Грушевського DSC 0248.jpg
- Шаповал Ю. і., Верба І.В. (2018). Михайло Грушевський:" Я сам прийшов до політики через історію..." (Українська) . Київ: Парламентське видавництво. с. 433. ISBN .
- Голод Ігор. Історик не політик? Грушевський розбудив країну… і приспав [ 2 жовтня 2011 у Wayback Machine.] // Історична правда. — 2011. — 29 вересня.
- Сьогодні ця версія піддається сумніву. Можливе навмисне отруєння. Тайны великих Украинцев. Михаил Грушевский.
- УІНП (18 січня 2018). 22 січня Україна відзначатиме 100 років проголошення незалежності Української Народної Республіки. УІНП (укр.). Процитовано 10 березня 2024.
- Володимир Матвієнко. Балто-Чорноморський союз // Українська дипломатична енциклопедія : у 2 т. / ред. кол.: Л. В. Губерський (голова) та ін. — К. : Знання України, 2004. — Т. 1 : А — Л. — С. 90. — 760 с. — . (укр.)
- Олексій Волович (30 травня 2016). . Незалежний аналітичний центр геополітичних досліджень «Борисфен Інтел» (укр.). Архів оригіналу за 28 січня 2020. Процитовано 18 серпня 2020.
- Юрій Дерев'янко, . Балто-чорноморський союз – нова геополітична вісь для України // Народна Воля. — 2016. — 19 серпня. (укр.)
- Кралюк, Петро. . Радіо Свобода. Архів оригіналу за 27 листопада 2016. Процитовано 27 листопада 2016.
- . http://h.ua/ (українська) . http://h.ua/. 13.10.2017. Архів оригіналу за 30 травня 2012. Процитовано українська.
- Дорошенко, 1930, с. 35..
- Ukraine's Struggle for Self-Government; Leader in Nationalistic Movement Tells. How Race Kept Its Individuality Under Alien Masters--He Was Not in Favor of Complete Independence Ukraine's Struggle for Self-Government. timesmachine.nytimes.com (англ.). Процитовано 16 травня 2020.
- Усенко та 2003.
- . Архів оригіналу за 4 вересня 2018. Процитовано 12 червня 2022.
- У Києві на фасаді будинку намалювали рекордно великий портрет відомого українського політика // 5 канал, 22 листопада 2015 [ 5 жовтня 2016 у Wayback Machine.].
- У Холмі освятили хрест на честь Михайла Грушевського [ 1 жовтня 2016 у Wayback Machine.].
- . Архів оригіналу за 23 січня 2017. Процитовано 22 січня 2017.
- https://khm.depo.ua/ukr/khm/u-hmelnickomu-vidkrili-memorialnu-doshku-grushevskomu-foto-20171107671454 [ 24 травня 2018 у Wayback Machine.] У Хмельницькому відкрили меморіальну дошку Грушевському (ФОТО)
- Пам`ятна банкнота номіналом 50 гривень зразка 2019 року до 30-річчя незалежності України. Процитовано 28 червня 2022.
- Бжеський Р. Нариси з історії Українських Визвольних Змагань 1917—1918 рр. [ 15 серпня 2016 у Wayback Machine.] — Торонто: Чужина (друком Видавництва «Гомін України»), 1970. — С. 46.
- Про старі часи на Україні: коротка історія України. — СПб. : Тип. «Электро-Тип. Н. Я. Стойковой», 1907. — 175 с. : іл., портр. Текстова версія пізнішого перевидання: Грушевський Михайло. Про старі часи на Україні: Коротка історія (для першого початку).
- Грушевский М. Украинский вопрос / проф. Мих. Грушевский. — СПб. : Тип. т-ва «Обществ. польза», 1907. — 34 с.
- Грушевський М. Наша політика / Михайло Грушевський. — У Львові: З друк. Наук. т-ва ім. Шевченка, 1911. — 119 с.
- Грушевський М. На порозі нової України: гадки і мрії / Мих. Грушевський. — Київ: Друк. Акц. т-ва «Петро Барський» у Київі, 1918. — 120 с.
- Грушевський М. Бех-Аль-Джуґур: оповіданнє / Михайло Грушевський. — У Львові: З друк. НТШ під зарядом К. Бернардського, 1901. — 26 с. — (Літературно-наукова бібліотека / за ред. В. Гнатюка ; ч. 6).
- Грушевський М. С. З старих карток: оповідання / Мих. Грушевський. — Київ: Друк. акц. т-ва «Петро Барський», 1918. — 96 с.
- Чернигів і Північне Лівобережжя: огляди, розвідка, матеріали / ред. М. Грушевський ; Укр. акад. наук, Іст. секція. — Київ: Держ. вид-во України, 1928. — 531 с.
Посилання
- Грушевський Михайло // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1958. — Т. 1, кн. II : Літери В — Ґ. — С. 285-286. — 1000 екз.
- Римаренко Ю. Грушевський Михайло Сергійович // Мала енциклопедія етнодержавознавства / Інститут держави і права ім. В. М. Корецького НАН України, Упорядник Ю. І. Римаренко [та ін.]. — Київ: Генеза, : Довіра, 1996. — 942 с. — С. 837—838.
- МИХАЙЛО ГРУШЕВСЬКИЙ | Програма «Велич особистості» | 2014 (Відео)
- МИХАЙЛО ГРУШЕВСЬКИЙ | Програма «Велич особистості» | 2016 (Відео)
- Е-архів Михайла Грушевського [ 15 грудня 2016 у Wayback Machine.]. Національна бібліотека України імені В. І. Вернадського.
- Михайло Грушевський. Енциклопедія життя і творчості. [ 9 лютого 2018 у Wayback Machine.] Фотогалерея. [ 11 липня 2015 у Wayback Machine.]
- М. С. Грушевський. Автобіографія. [ 16 жовтня 2014 у Wayback Machine.]
- НА ГОРАХ (екологічний погляд М. С. Грушевського). [ 30 травня 2012 у Wayback Machine.]
- Онучку Грушевського забрали в КДБ прямо зі школи [ 7 травня 2012 у Wayback Machine.]
- Біографія Михайла Грушевського на сайті «Гордість України» [ 12 квітня 2012 у Wayback Machine.]
- Біографія і твори Михайла Грушевського на «Українському Центрі» [ 17 липня 2013 у Wayback Machine.]
- Великий Українець (До 140-ї річниці від дня народження М. С. Грушевського) Попереджувальна довідка [ 30 червня 2020 у Wayback Machine.]
- Внесок Михайла Грушевського у становлення української соціологічної науки [ 22 березня 2012 у Wayback Machine.]
- Hrushevsky, Mykhalo, 1866—1934 — книги М. Грушевського в Інтернет-архіві
- Найповніше зібрання праць М. Грушевського в е-бібліотеці «ЧТИВО» [ 19 січня 2013 у Wayback Machine.]
- Gregorovich A. Michael Hrushevsky. The Traditional Scheme of «Russian» History and the Problem of a Rational Organization of the History of the East Slavs [ 1 грудня 2020 у Wayback Machine.]. — Winnipeg: Ukrainian Free Academy of Sciences, 1965. — 24 p.
- Ясь О. В. Монументальний проект великого наративу М. Грушевського у світлі його дослідницьких стратегій // Історіографічні дослідження в Україні. — Київ, 2012. — Вип. 22. — С. 565—664.
- Ідеолог і творець української державності. До 150-річчя від дня народження М. Грушевського (1866—1934) // Дати і події, [ 2 лютого 2017 у Wayback Machine.] 2016, друге півріччя: календар знамен. дат № 2 (8) / Нац. парлам. б-ка України. — Київ, 2016. — С. 67–71.
- Грушевський Михайло в Електронній бібліотеці «Культура України». [ 6 березня 2019 у Wayback Machine.]
- Грушевський М. Історія української літератури. Ч. 1, т. 2 (ч. 1-ї кн. 2), т. 3 (ч. 1-ї кн. 3) [ 26 вересня 2018 у Wayback Machine.] / Михайло Грушевський. — Львів: З друк. наук. т-ва ім. Шевченка, 1923. — 360, 231, 295, 2 с.
- Грушевський М. С. Історія української літератури. Т. 4 : Усна творчість пізніх княжих і переходових віків XIII—XVII [ 26 вересня 2018 у Wayback Machine.] / Михайло Грушевський. — Київ: Держ. вид-во України, 1925. — 689 с.
- Грушевський М. Історія української літератури. Т. 5, вип. 1 : Культурні і літературні течії на Україні в XV—XVI вв. і перше відродженнє (1580—1610 рр.) [ 26 вересня 2018 у Wayback Machine.] / Михайло Грушевський ; Укр. акад. наук. — Київ: Держ. вид-во України, 1926. — 204, 1 с.
- Грушевський М. Історія української літератури. Т. 5, друга половина: Культурні і літературні течії на України в XV—XVI вв. і перше відродженнє (1580—1610 рр.) [ 26 вересня 2018 у Wayback Machine.] / Михайло Грушевський. — Київ: Держ. вид-во України, 1927. — С. 205—515.
- Київські збірники: історії й археології, побуту й мистецтва. Зб. 1 [ 24 вересня 2020 у Wayback Machine.] / Всеукр. акад. наук ; під заг. ред. акад. М. Грушевського. — Київ: Вид. Акад. комісія історії Києва, 1931. — 369 с.
- Грушевський М. С. Вільна Україна: статті з останніх днів (берез.-квіт. 1917) [ 18 вересня 2020 у Wayback Machine.] / Мих. Грушевський. — Вид. 2-ге. — Київ: Друк. т-ва «П. Барський», 1917. — 16 с.
- Київ та його околиця в історії і пам'ятках [ 24 вересня 2020 у Wayback Machine.] / під ред. голови секції акад. М. Грушевського. — Київ: Держ. вид-во України, 1926. — 475 с.
- За сто літ: матеріали з громад. й літ. життя України XIX і початків XX століття. Кн. 1 / Іст. секція Укр. АН ; під ред. М. Грушевського. — Київ: Держвидав України, 1927. — 295 с. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- За сто літ: матеріали з громад. й літ. життя України XIX і початків XX століття. Кн. 2 / Іст. секція Укр. АН ; під ред. М. Грушевського. — Київ: Держвидав України, 1927. — 328 с. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- За сто літ: матеріали з громад. й літ. життя України XIX і початків XX століття. Кн. 3 / Іст. секція Укр. АН ; під ред. М. Грушевського. — Київ: Держвидав України, 1927. — 328 с. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- За сто літ: матеріали з громад. й літ. життя України XIX і початків XX століття. Кн. 4 / Іст. секція Укр. АН ; під ред. М. Грушевського. — Київ: Держвидав України, 1927. — 322 с. [ 30 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- За сто літ: матеріали з громад. й літ. життя України XIX і початків XX століття. Кн. 5 / Іст. секція Укр. АН ; під ред. М. Грушевського. — Київ: Держвидав України, 1927. — 316 с. [ 30 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- За сто літ: матеріали з громад. й літ. життя України XIX і початків XX століття. Кн. 6 / Іст. секція Укр. АН ; під ред. М. Грушевського. — Київ: Держвидав України, 1927. — 332 с. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- Гойдало І. В. Погляди на державу і право Михайла Грушевського [ 4 вересня 2021 у Wayback Machine.]. Дис. … канд. юрид. наук : 12.00.01. Національний університет «Львівська політехніка». Львів. 2017. 203 с.
- Зібрання основних праць М. Грушевського в електронній бібліотеці. Чтиво
- Праці М. Грушевського на сайті електронної бібліотеки «Культура України»
Джерела
- Верба І. В. Грушевський Михайло Сергійович [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 232–235. — .
- Верба І. В. Грушевський Михайло Сергійович [ 2 лютого 2017 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2006. — Т. 6 : Го — Гю. — С. 557–560. — .
- Винар Л.Автобіографія Михайла Грушевського з 1906 і 1926 років, як джерело до вивчення його життя і творчости [ 17 березня 2013 у Wayback Machine.] // Український історик. — 1974. — № 1–3.
- Гирич І. Б. М. Грушевський та І. Франко: До історії взаємин [ 10 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Український історичний журнал. — 2006. — № 5 (470). — С. 35–67.
- Гирич І. Б., Кіржаєв С. М. До історії Всеукраїнської Академії наук. Михайло Грушевський і Агатангел Кримський (З приводу «Осібної гадки академіка М. Грушевського до протоколу спільного зібрання УАН від 17 жовтня 1927 року») [ 6 лютого 2017 у Wayback Machine.] // Український археографічний щорічник / Інститут української археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського НАН України. — Вип. 1.
- Грушевський Михайло Сергійович [ 2 грудня 2013 у Wayback Machine.] // Українська педагогіка в персоналіях. XX століття: навчальний посібник для студентів вищих навчальних закладів, у двох книгах. Кн. 2 / під ред. О. В. Сухомлинської. — К. : Либідь, 2005. — 552 с. : портр. — .
- Дорошенко Дмитро. Історія України. 1917—1923 рр.: Українська гетьманська держава 1918 року. [ 13 вересня 2016 у Wayback Machine.] — Ужгород, 1930. — 512 с.
- М. С. Грушевский в годы Первой мировой войны: аспекты общественно-политической и публицистической деятельности // Клио. — 2009. — № 2 (45). — С. 109—117.
- Иваницкая С. Г. Публицистика М. С. Грушевского периода ссылки (февраль 1915 — март 1917 гг.) как исторический источник // Источник и его роль в историческом познании. Сб. статей по материалам межд. научной конференции 17–18 мая 2012 г. / Нижегородское отд. ИРИ РАН; Нижегородский гос. пед. ун-т им. Козьмы Минина. — Нижний Новгород, 2012. — С. 109—115. (рос.)
- Листування Михайла Грушевського [ 26 січня 2021 у Wayback Machine.]. — Київ — Нью-Йорк — Париж — Львів — Торонто, 1997. — 400 с. — (Серія «Епістолярні джерела Грушевськознавства», Т. 1). —
- Іваницька С. [Рец.]: Листування Михайла Грушевського. — Т. 6. — Київ — Нью-Йорк — Париж — Львів — Торонто, 2012. — Український археографічний щорічник: Збірник наукових праць. (Нова серія). — Вип. 18. — К. : Ін-т укр. археографії, 2013. — С. 735—747.
- Історичні погляди М. С. Грушевського про право Київської Русі / Сергій Козловський // Актуальні питання сучасної науки і права: Збірник матеріалів науково-практичної конференції студентів (24 квітня 2010 р., м. Суми) / Сумська філія Харківського університету внутрішніх справ. — Суми: Університетська книга, 2010. — С. 39–41.
- Козловський С. Історіософські погляди М. С. Грушевського на період княжої Русі та їх вплив на формування державницького напряму львівської історичної школи / Сергій Козловський // Українська державність: історія і сучасність. Збірник матеріалів VI Всеукраїнської науково-практичної конференції молодих вчених. — Маріуполь: Вид. МДУ, 2009. — Ч. І — С. 68–70.
- Крип'якевич Іван. Михайло Грушевський. Життя й діяльність [ 11 жовтня 2012 у Wayback Machine.] / Іван Крип'якевич у родинній традиції, науці, суспільстві. — Львів, 2001. — С. 233—255.
- , Панькова С. М., Шевчук Г. В. Я був їх старший син (рід Михайла Грушевського) [ 6 лютого 2017 у Wayback Machine.] / Наук. ред. Л. Винар; відп. за випуск Т. Хоменко. — К. : Вид-во «Кий», 2006. — 662 с. — .
- Лукаш Адам. «Прогресивний націоналіст» Грушевський і поляки. Історія стосунків [ 9 березня 2012 у Wayback Machine.] // Історична правда.— 2012. — 6 березня.
- Маврін О. Володимир Святий та його доба в оцінці Михайла Грушевського [ 6 лютого 2017 у Wayback Machine.] // Софія Київська: Візантія. Русь. Україна. Збірка статей на пошану д. іст. наук, проф. Надії Миколаївни / НАН України: Інт-т української археографії та джерелознавства ім. М. С. Грушевського; Від. ред. д. іст. наук, проф., чл.-кор. НАН України П. С. Сохань; упоряд. Д. Гордієнко, В. Корнієнко. — К., 2011. — С. 86–101. — .
- Масненко В. В. Формування образу М. С. Грушевського в масовій свідомості сучасного українського суспільства [ 16 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Український історичний журнал. — 2006. — № 5 (470). — С. 19–34.
- Исторический портрет в сине-желтом интерьере. — К. : Юстініан, 2004. — 228 с. — . (рос.)
- Михайло Грушевський: біографічний нарис / Р. Я. Пиріг, В. В. Тельвак. — К. : Либідь, 2016. — 576 с. : іл. — .
- Обличчям до обличчя: Ілюстрований життєпис М. Грушевського = Facie ad Faciem / [авт.-упоряд. С. Панькова, Г. Кондаурова]. — К. : Либідь, 2016. — 144 с. — Загол. обкл.: Facie ad Faciem. — .
- Пиріг Р. Я. Ідейно-політичні підстави компромісу Михайла Грушевського з більшовицькою владою [ 16 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Український історичний журнал. — 2006. — № 5 (470). — С. 4–19.
- Пиріг Р. Я. Проблеми підготовки наукової біографії Михайла Грушевського [ 19 жовтня 2016 у Wayback Machine.] // Український історичний журнал. — 2005. — № 4 (463). — С. 178—189.
- Плохій С. Великий переділ: незвичайна історія Михайла Грушевського. — К., 2011. — .
- Усенко П. Г. Чи був Михайло Грушевський президентом України? (Від історії національних катастроф — до катастрофи національної історії). — К. : Нора-друк, 2003. — 100 с.
- Ховрич С. Чому проблеми, порушені понад сто років тому, залишилися невирішеними? [ 18 травня 2014 у Wayback Machine.] // День. — 2012. — № 224—225 (3867–3868). — С. 13.
- Цикл статей присвячених життю і творчості М. Грушевського. Вісник НТШ. весна-літо 2016 р.
- Чмырь С. Г. Грушевский М. С. // Политические партии России, конец XIX — первая треть XX века: энциклопедия. — М., 1996. — С. 165—170. (рос.)
- Шаповал Ю. І. Загадка смерті Михайла Грушевського [ 1 грудня 2020 у Wayback Machine.] // Український історичний журнал. — 2006. — № 5 (470). — С. 83–98.
- Юркова О. Загадка дати смерті Михайла Грушевського [ 9 жовтня 2016 у Wayback Machine.] // Історична правда. — 2014. — 24 листопада.
- Adamski Ł. Nacjonalista postępowy: Mychajło Hruszewski i jego poglądy na Polskę i Polaków. — Warszawa, 2011. (пол.)
- Київ. Енциклопедія. / В. Г. Абліцов. — К. : Видавництво «Фенікс». 2016. — 288 с.
- Тагліна Ю. С. Михайло Грушевський. [ 6 березня 2019 у Wayback Machine.] — Харків: Фоліо, 2015. — 62 с. : табл. — (Патріотична бібліотека).
- Сірополко С. Михайло Грушевський, як історик освіти в Україні та освітній діяч: стаття. [ 18 вересня 2020 у Wayback Machine.] — Б. м. : б. в., [1935]. — С. 91–98.
- Крип'якевич І. Михайло Грушевський: життя й діяльність. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.] — Львів: Накладом Т-ва «Просвіта», 1935. — 63 с. : портр., іл.
- Збірник заходознавства: історія, економіка, література, лінгвістика: на пошану М. С. Грушевського з нагоди 60 річниці життя та 40-х роковин наукової діяльності [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.] / за ред. С.Тимченка й Ф. Савченка ; Всеукр. АН. Комісія заходо- й американознавства. — Київ: Держ. вид-во України, 1929. — 167 с.
- Ювілей академіка М. С. Грушевського, 1866—1926 : ювіл. засідання, привітання. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.] — Київ: Вид. ювіл. ком., 1927. — 143 с.
- З починів українського соціялістичного руху. Мих. Драгоманов і женевський соціялістичний гурток [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.] / Укр. соціол. ін-т ; зладив М. Грушевський. — Wien: Закордон. бюро і склад вид., 1922. — 212 с.
- Щербаківський В. М. Концепція Грушевського про походження українського народу в світлі палеоетнології. [ 24 вересня 2020 у Wayback Machine.] — Прага: б. в., [1940]. — С. 27–40 с. — (Праці Українського історично-філологічного товариства в Празі ; т. 3).
- Мельниченко В. Ю. Михайло Грушевський: «Тарас Шевченко — святий національний прапор» : 100 історій і розповідей про двох українських геніїв. [ 22 вересня 2020 у Wayback Machine.] — Київ: Либідь, 2017. — 440 с.
- Ювілейний збірник на пошану академіка Михайла Сергійовича Грушевського: з нагоди шістдесятої річниці життя та сорокових роковин наук. діяльності. Т. 1 [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.] / Укр. акад. наук ; редкол.: П. А. Тутківський (голова) та ін. — У Києві: Київ. Окрліт, 1928. — 502 с.
- Ювілейний збірник на пошану академіка Михайла Сергійовича Грушевського: з нагоди шістдесятої річниці життя та сорокових роковин наук. діяльності. Т. 2 [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.] / Укр. акад. наук ; редкол.: П. А. Тутківський (голова) та ін. — У Києві: Київ. Окрліт, 1928. — 523 с.
- Ювілейний збірник на пошану академіка Михайла Сергієвича Грушевського: з нагоди шістдесятої річниці життя та сорокових роковин наукової діяльності. Т. 3 : Матеріяли до бібліографії друкованих праць академіка Грушевського за 1905—1928 рр. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.] / Всеукр. акад. наук ; упоряд.: Д. Балика та ін. — У Києві: Київ. Окрліт, 1929. — 104 с., 1 арк. портр.
- Твори Михайла Грушевського у фондах Одеської національної бібліотеки: каталог: до 150-річчя від дня народж. [ 29 вересня 2020 у Wayback Machine.] / М-во культури України, Одес. Нац. наук. б-ка ; упоряд. А. В. Іванченко. — Одеса: ОННБ, 2016. — 87 с.
- http://elib.nlu.org.ua/object.html?id=693 [ 19 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Мельниченко В. Михайло Грушевський: «Я оснувався в Москві, Арбат 55». [ 11 серпня 2020 у Wayback Machine.] — М. : ОЛМА-ПРЕСС, 2005. — 500 с.
- Bidlo J. Michal Hruševs'kyj / napsal Jaroslav Bidlo. — Praha: Nákladem České akademie věd a uměni, 1935. — 43 s. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- Hrushevsky M. The historical evolution of the Ukrainian problem / Michaelo Hrushevsky ; translated with the kind permission of the editor of La Revue politique internationale by George Raffalovich. — London: Garden city press. ltd., Letchworth, 1915. — 58, 2 р. [ 24 листопада 2020 у Wayback Machine.]
- Київські збірники: історії й археології, побуту й мистецтва. Зб. 1 / Всеукр. акад. наук ; під заг. ред. акад. М. Грушевського. — Київ: Вид. Акад. комісія історії Києва, 1931. — 369 с. [ 24 вересня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Miha jlo Sergi jovich Grushe vskij 29 veresnya 1866 1866 09 29 Holm Holmskij povit Lyublinska guberniya Korolivstvo Polske Rosijska imperiya 26 listopada 1934 1934 11 26 24 listopada 1934 1934 11 24 abo 25 listopada 1934 1934 11 25 Kislovodsk Pivnichno Kavkazkij kraj RSFRR SRSR ukrayinskij istorik gromadskij i politichnij diyach Golova Centralnoyi Radi Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki 1917 1918 Chlen Istorichnogo tovaristva im Nestora Litopiscya chlen Cheskoyi AN 1914 pochesnij chlen Kiyivskogo tovaristva starozhitnostej i mistectv 1917 akademik VUAN 1923 ta AN SRSR 1929 bagatorichnij golova Naukovogo Tovaristva im Shevchenka u Lvovi 1897 1913 zaviduvach kafedri istoriyi Lvivskogo universitetu 1894 1914 avtor ponad 2000 naukovih prac Mihajlo GrushevskijMihajlo GrushevskijGolova Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi UNR28 15 bereznya 1917 29 kvitnya 1918Poperednik posada zasnovanaNastupnik posada skasovana Pavlo Skoropadskij yak Getman Ukrayinskoyi DerzhaviNarodivsya 29 veresnya 1866 1866 09 29 2 3 Holm Holmskij povit Lyublinska guberniya Korolivstvo Polske Rosijska imperiyaPomer 26 listopada 1934 1934 11 26 3 68 rokiv 24 listopada 1934 1934 11 24 5 68 rokiv abo 25 listopada 1934 1934 11 25 4 6 68 rokiv Kislovodsk Pivnichno Kavkazkij kraj RSFRR SRSRPohovanij Bajkove kladovisheVidomij yak politik istorik pismennik vikladach universitetu istorik literaturi publicistMisce roboti LNU im I Franka 8 Krayina UNR SRSR Rosijska imperiyaNacionalnist ukrayinecAlma mater KNU imeni Tarasa ShevchenkaPolitichna partiya UPSRBatko Grushevskij Sergij FedorovichMati Opokova Glafira ZaharivnaU shlyubi z Grushevska Mariya Ivanna SilvestrivnaDiti Grushevska Katerina MihajlivnaRidnya Grushevskij Grigorij Ivanovich dvoyuridnij brat Brati Grushevskij Oleksandr SergijovichReligiya pravoslavnij Roboti u Vikidzherelah Vislovlyuvannya u Vikicitatah Mediafajli u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Grushevskij U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Mihajlo Grushevskij BiografiyaDokladnishe Grushevski Ditinstvo ta yunactvo Sergij Fedorovich ta Glafira Zaharivna Grushevski z ditmi Zliva napravo Zahar Ganna Fedir Mihajlo Stavropol bl 1876 r Mihajlo Sergijovich Grushevskij narodivsya 17 29 veresnya 1866 18660929 roku v mistechku Holm nini Lyublinske voyevodstvo Polshi za todishnim adminpodilom Korolivstvi Polskomu Rosijska imperiya Batko Sergij Fedorovich Grushevskij na toj chas pracyuvav vikladachem u greko katolickij gimnaziyi Za simejnoyu tradiciyeyu batko zdobuv duhovnu osvitu prote vse zhittya propracyuvav na pedagogichnij nivi vikladav u Pereyaslavskij i Kiyivskij seminariyah pracyuvav direktorom narodnih shkil na Kavkazi buv avtorom vidomogo v dorevolyucijnij Rosiyi pidruchnika z cerkovnoslov yanskoyi movi Mati Glafira Zaharivna Opokova pohodila z sim yi svyashennosluzhiteliv iz mistechka Sestrinivka U 17 richnomu vici vijshla zamizh za profesora Kiyivskoyi duhovnoyi seminariyi 30 richnogo Sergiya Grushevskogo Mihajlo Grushevskij zgaduvav svoyih batkiv yak spravzhnih patriotiv Ukrayini yaki zumili vihovati teple priv yazannya do vsogo ukrayinskogo movi pisni tradiciyi ta probuditi v svoyih dityah nacionalne pochuttya Did Mihajla Grushevskogo Zaharij Ivanovich Oppokov yakij blagosloviv onuka na navchannya v Kiyevi v universiteti Svyatogo Volodimira buv za zhittya nagorodzhenij dvoma ordenami Svyatoyi Anni bronzovim hrestom ordenom Svyatogo Rivnoapostolnogo knyazya Volodimira i jomu bulo darovane dvoryanstvo Istorik narodivsya i proviv pershi tri roki svogo zhittya v piarskih budinkah de mistilas seminariya i mav svoye pomeshkannya mij batko Jdetsya pro budinok kolishnogo monastirya ordenu piaristiv ta organizovanu nimi na Lyublinskij vulici shkolu dlya shlyahetskoyi molodi Mihajlo buv ohreshenij pershim pravoslavnim nastoyatelem cerkvi Ioanna Bogoslova v Holmi protoiyereyem Yakovom Krashanovskim Hreshennya vidbulosya v samij cerkvi abo poruch na plebani Hresnimi batkami stali druzhina F Lebedinceva Yuliya z vidomogo kiyivskogo rodu Grigorovichiv Barskih nar 1839 r pom 1868 r u Holmi ta Fedir Kokoshkin komisar komisiyi selyanskih sprav u Krasnostavi 1869 roku cherez stan zdorov ya batka sim ya pereyihala na pivden Rosijskoyi imperiyi spochatku do Stavropolya 1870 1878 zgodom do Vladikavkaza 1878 1880 Zdobuvshi domashnyu pochatkovu osvitu 1880 roku Mihajlo buv zarahovanij vidrazu do tretogo klasu Tifliskoyi gimnaziyi U cej chas vin iz zahoplennyam chitav tvori Mikoli Kostomarova Pantelejmona Kulisha Mihajla Maksimovicha Pid chas navchannya u gimnaziyi Mihajlo napisav svoyi pershi opovidannya yaki nadislav do Ukrayini vidomomu pismennikovi Ivanovi Nechuyu Levickomu kotrij shvalno yih ociniv 1885 roku majbutnij istorik za pidtrimki Nechuya Levickogo opublikuvav svoyi opovidannya Beh al Dzhugur ta Bidna divchina Navchannya Mihajlo Grushevskij Kiyiv kinec 1880 h pochatok 1890 h rr U lipni 1886 roku Grushevskij napisav pismove zvernennya do rektora Kiyivskogo universitetu Sv Volodimira z prohannyam zarahuvati jogo na istorichne viddilennya istoriko filologichnogo fakultetu Roki navchannya Grushevskij zgaduvav z pevnim rozcharuvannyam to buv chas zanepadu Kiyivskogo universitetu Rosijska vlada neshodavno provela universitetsku reformu abi ne dopustiti vilnih dumok u studentiv Vikladachi vtomleni chislennimi naginkami ta mozhlivistyu peresliduvannya z boku vladi namagalis unikati spivpraci zi studentami V universiteti Mihajlo Grushevskij pracyuvav pid kerivnictvom Volodimira Antonovicha Za jogo kerivnictva Grushevskij napisav chimalo nevelikih istorichnih ese zokrema stattyu Yuzhno russkie gospodarskie zamki v polovine XVI veka 1887 sho bula opublikovana riznimi gazetami j zhurnalami Na tretomu kursi Grushevskij napisav naukovu robotu Istoriya Kievskoj zemli ot smerti Yaroslava do konca XIV veka yaku 1891 roku bulo vidznacheno zolotoyu medallyu Protyagom 1890 1894 rokiv profesorskij stipendiat Universitetu Sv Volodimira U cej chas Grushevskij yizdiv u naukovi podorozhi do Moskvi ta Varshavi abi pracyuvati u miscevih arhivah U travni 1894 zahistiv magistersku disertaciyu Barskoe starostvo Istoricheskie ocherki Naprikinci svogo universitetskogo navchannya Grushevskij doluchivsya do ukrayinskogo ruhu Volodimir Antonovich vviv jogo do skladu kiyivskoyi Gromadi tayemnoyi organizaciyi sho zgurtuvala dovkola sebe spravzhnih patriotiv Ukrayini U mezhah gromadivskoyi diyalnosti Grushevskij opikuvavsya ukrayinskim gurtkom u kiyivskij duhovnij seminariyi U nogo vdoma chasto vidbuvalis tayemni shodini seminaristiv Lvivskij period Mihajlo Grushevskij na pochatku 1890 h rokivMariya ta Mihajlo Grushevski u rik odruzhennya Pereyihavshi 1894 roku z Kiyeva do Lvova vin za rekomendaciyeyu Volodimira Antonovicha priznachenij na posadu ordinarnogo profesora kafedri vsesvitnoyi istoriyi z okremim oglyadom istoriyi Shidnoyi Yevropi Lvivskogo universitetu Ce bula okrema kafedra de vivchalasya istoriya Ukrayini ale dozvoliti akcentuvati na takij nazvi v navchalnij ustanovi polyaki ne mogli 12 zhovtnya 1894 Grushevskij zrobiv svij pershij vstupnij viklad u Lvivskomu universiteti Cej vistup iz entuziazmom buv sprijnyatij ukrayinskoyu gromadskistyu velika zala ledve zumila vmistiti vsih ohochih Na cij posadi Grushevskij propracyuvav do 1914 roku Uchasniki z yizdu ukrayinskih pismennikiv u Lvovi z nagodi 100 richchya vihodu v svit Eneyidi Kotlyarevskogo 1898 r Sidyat u pershomu ryadu Mihajlo Pavlik Yevgeniya Yaroshinska Nataliya Kobrinska Olga Kobilyanska Silvestr Lepkij Andrij Chajkovskij Kost Pankivskij starshij Stoyat u drugomu ryadu Ivan Kopach Volodimir Gnatyuk Osip Makovej Mihajlo Grushevskij Ivan Franko Oleksandr Kolessa Bogdan Lepkij Stoyat u tretomu ryadu Ivan Petrushevich Filaret Kolessa Josip Kishakevich Ivan Trush Denis Lukiyanovich Mikola Ivasyuk U Lvovi Grushevskij rozpochav aktivnu naukovo organizacijnu diyalnist u Naukovomu tovaristvi im Shevchenka NTSh z yakim pochav spivpracyuvati she v 1892 roci Ocholiv Istoriko filosofsku sekciyu Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka stvoriv i ocholiv Arheografichnu komisiyu NTSh 1896 1913 Grushevskij zaluchiv do roboti v NTSh studentiv molodih vikladachiv Vin zajmavsya redaguvannyam Zapisok Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka i same zavdyaki jogo organizatorskim zdibnostyam vdalosya vidati bilsh nizh 100 tomiv U cej chas vin poznajomivsya z Ivanom Frankom i razom voni privernuli mizhnarodnu uvagu do ukrayinistiki Na pochatku 1897 roku Mihajla Grushevskogo obrali golovoyu NTSh 1897 1913 Pid jogo kerivnictvom rozrobleni statuti NTSh 1896 1898 1901 1903 1904 rokiv v osnovu yakih buli pokladeni suto naukovi a ne politichni j kulturni zavdannya sho viklikalo opozicijni nastroyi shodo nogo Reorganizuyuchi NTSh v akademichnu ustanovu svitovogo rivnya stvorennya bibliotek muzeyiv zbirannya arhivnogo materialu Grushevskij spriyav perehodovi ukrayinskoyi nauki v Shidnij Galichini vid poodinokih individualnih istorichnih poshukiv do organizovanogo kolektivnogo j sistematichnogo vivchennya istoriyi Ukrayini ta stvoriv vlasnu naukovu shkolu Ivan Krip yakevich Vasil Gerasimchuk Stepan Tomashivskij Ivan Dzhidzhora Mihajlo Korduba Ivan Kreveckij Omelyan Terleckij yaka vikonuvala osvitnyu pidgotovka istorikiv profesionaliv i doslidnicku vivchennya shirokogo kola problem istoriyi Ukrayini funkciyi 26 travnya 1896 roku v v mistechku Skala nini smt Skala Podilska Mihajlo Grushevskij obvinchavsya z Mariyeyu Voyakivskoyu Protyagom 1897 1898 rokiv Grushevskij napisav 1 j tom svoyeyi fundamentalnoyi praci Istoriya Ukrayini Rusi naprikinci 1898 roku cya robota bula nadrukovana u Lvovi Nezabarom Grushevskij vidav she dva tomi svoyeyi praci Cya robota bula shiro prijnyata v Galichini prote zaboronena rosijskim uryadom Perebuvayuchi v Galichini Grushevskij namagavsya trimatisya ostoron vid politiki prote 1899 roku vin razom iz Ivanom Frankom uvijshov do Ukrayinskoyi nacionalno demokratichnoyi partiyi ta ocholiv miske viddilennya Ale nezabarom cherez nebazhannya vidluchatis vid naukovoyi roboti vijshov iz neyi 1898 roku tovaristvu pozhertvuvav 80 tisyach kron profesor hirurgiyi Vijskovo medichnoyi akademiyi v Peterburzi Pavlo Pelehin a zgodom she 10 tisyach Za ci koshti bulo pridbano u Lvovi budinok de roztashuvalis drukarnya j paliturnya Paralelno z rozshirennyam materialnoyi bazi NTSh dedali aktivnishe rozgortalo naukovu diyalnist yaka osoblivo pozhvavilas pislya priyizdu do Lvova M Grushevskogo Ale she do cogo zahodami O Koniskogo bulo zapochatkovano vidannya Zapisok NTSh pershij tom yakih pid redakciyeyu Yu Celevicha vijshov naprikinci 1892 roku Dlya rozvitku ukrayinskoyi literaturi Grushevskij razom z Frankom zasnuvav i vidavav Literaturno naukovij vistnik Lviv 1898 1905 Kiyiv 1905 1907 buv odnim z organizatoriv Ukrayinskoyi vidavnichoyi spilki 1899 rik Div takozh Zvichajna shema russkoyi istoriyi stattya M Grushevskogo 1904 roku vlasnim koshtom vidkriv privatnu vchitelsku seminariyu u misti Kolomiya Voseni 1905 roku Mihajlo Grushevskij viyihav do Ukrayini de vidvidav Kiyiv Odesu ta Harkiv Povernennya do Kiyeva Mihajlo Grushevskij na pochatku XX stolittya Revolyucijni podiyi v Rosiyi 1905 roku sho prizveli do poslablennya politiki caratu shodo nacionalnogo rozvitku ukrayinciv a takozh tisk polskih chinovnikiv zumovili povernennya Grushevskogo do Kiyeva Vlitku 1906 roku Grushevskij viyihav do Peterburga de todi pracyuvala Derzhavna duma i vzyav aktivnu uchast u diyalnosti Ukrayinskoyi Frakciyi Ukrayinskogo Klubu ta v roboti redakciyi zasnovanogo todi Ukrainskogo Vestnika Naprikinci 1906 roku do Kiyeva bulo perenesene vidannya Literaturno naukovogo vistnika i Grushevskij opublikuvav u nomu statti prisvyacheni ukrayinskomu ruhovi Buv odnim iz organizatoriv ta redaktoriv gazeti Rada 1906 rik i chasopisu Ukrayina 1907 1914 Pislya organizaciyi Ukrayinskogo Naukovogo Tovaristva v Kiyevi vesnoyu 1907 buv obranij jogo golovoyu Vodnochas Grushevskij ocholyuvav i lvivske tovaristvo postijno perebuvayuchi to u Kiyevi to u Lvovi U veresni 1907 za uchasti Grushevskogo sho uvijshov do jogo kerivnictva bulo stvorene nelegalne pozapartijne ukrayinske gromadske ob yednannya Tovaristvo ukrayinskih postupovciv sho zgurtuvalo sili ukrayinstva j do 1917 roku bulo yedinoyu diyalnoyu ukrayinskoyu organizaciyeyu liberalnogo napryamu Svoyu politichnu platformu Grushevskij bazuvav u toj chas na principah konstitucijnogo parlamentarizmu j avtonomiyi Ukrayini Pochatok Pershoyi svitovoyi vijni Grushevskij zustriv u svoyemu mayetku v seli Krivorivnya v Karpatah Cherez voyenni diyi vin ne zmig odrazu virushiti do Kiyeva Jogo marshrut prolig cherez Ugorshinu Avstriyu a dali Rumuniyeyu sho na toj moment bula nejtralnoyu derzhavoyu Povernuvsya istorik do Kiyeva 22 listopada 1914 roku Rosijska vlada bula vorozhe nalashtovana do vchenogo nakaz po gubernskomu zhandarmskomu upravlinni pro jogo uv yaznennya buv datovanij she 30 serpnya 1914 roku 28 listopada 1914 roku Grushevskogo zaareshtuvali za zvinuvachennyam u avstrofilstvi shpigunstvi ta prichetnosti do stvorennya Legionu Ukrayinskih sichovih strilciv Utrimuvali jogo u Luk yanivskij v yaznici do 18 lyutogo 1915 za cej chas jogo dopituvali ne menshe 16 raziv Slidstvo viv pidpolkovnik Samohvalov Vidpravlenij na zaslannya do Simbirska nini m Ulyanovsk vlasnim koshtom u suprovodi odnogo konvoyira kudi pribuv 22 lyutogo 1915 roku Sklav golovuvannya v UNT Zavdyaki klopotannyu Petrogradskoyi akademiyi nauk Grushevskomu bulo dozvoleno pereyihati do m Kazani ta zajmatisya naukovoyu robotoyu z zaboronoyu vikladackoyi diyalnosti Do Kazani Grushevskij pereyihav z rodinoyu 2 veresnya 1915 roku 31 bereznya 1916 roku vchena rada Lvivskogo universitetu pozbavila jogo posadi profesora U veresni 1916 roku pereyihav do Moskvi de rozgornuv aktivnu gromadsko politichnu diyalnist Vidnoviv robotu moskovskoyi filiyi Tovaristva ukrayinskih postupovciv brav uchast u roboti vidavnictva Ukrainskaya zhizn Pragnuv ob yednati opozicijni ukrayinski sili Prodovzhuvav naukovu robotu pracyuvav u arhivi MZS Rosiyi Rumyancevskij biblioteci nini Rosijska derzhavna biblioteka nad materialami do 8 go tomu Istoriyi Ukrayini Rusi Volyu jomu prinesla Lyutneva revolyuciya u Petrogradi U Centralnij Radi 1917 rik Mihajlo Grushevskij na vijskovomu paradi u Kiyevi vzimku 1917 roku 3 16 bereznya 1917 roku v Kiyevi pochalosya formuvannya Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi yaka 7 20 bereznya zaochno obrala Grushevskogo golovoyu ce rishennya bulo odnostajno pidtverdzhene 6 19 kvitnya na Vseukrayinskomu nacionalnomu kongresi Grushevskij priyednavsya do Ukrayinskoyi partiyi socialistiv revolyucioneriv Viklikanij telegramoyu 13 26 bereznya vin povernuvsya z Moskvi do Kiyeva U Kiyevi namagavsya nadati stihijnomu ukrayinskomu ruhovi organizovanosti staviv pitannya pro kulturne vidrodzhennya ukrayinskogo suspilstva zasnuvannya nacionalnih shkil politichnih tovaristv 14 27 bereznya vistupiv na Kiyivskomu kooperativnomu z yizdi z vimogoyu nacionalno teritorialnoyi avtonomiyi Ukrayini u federativnij Rosijskij respublici vvazhayuchi ce najblizhchim shlyahom do samostijnosti Ukrayini Mihajlo Grushevskij vpershe golovuye na zasidanni Centralnoyi Radi 28 bereznya Zbori vitayut p Grushevskogo vidznacheno v protokoli Z jogo povernennyam bagato hto pov yazuvav nadiyi na pripinennya superechnostej j ob yednannya demokratichnih sil Volodimira Naumenka obirayut zastupnikom golovi Centralnoyi Radi 10 23 chervnya Grushevskij brav uchast u progoloshenni I Universalu UCR Zvernuvsya do vsih ukrayinciv iz zaklikom samostijno organizovuvatisya ta bratisya do negajnogo zakladennya pidvalin avtonomnosti Yak golova UCR dobivavsya vid Timchasovogo uryadu postupok Ukrayini 25 zhovtnya 7 listopada zbrojnij perevorot bilshovikiv u Petrogradi na choli z Volodimirom Leninim j neviznannya nimi UCR poklali kraj spodivannyam Grushevskogo pro peretvorennya Rosiyi na federativnu respubliku 7 20 listopada UCR pid golovuvannyam Grushevskogo III Universalom progolosila Ukrayinsku Narodnu Respubliku 1918 rik Zrujnovanij budinok M Grushevskogo u Kiyevi 1918 Nastup bilshovikiv na Kiyiv viklikav poyavu IV Universalu UCR 9 22 sichnya 1918 roku faktichno 11 24 sichnya na zasidanni UCR pid golovuvannyam ta na propoziciyu Grushevskogo UCR progolosila UNR samostijnoyu vilnoyu i suverennoyu derzhavoyu ukrayinskogo narodu 25 sichnya 7 lyutogo razom z uryadom UNR Grushevskij zalishiv Kiyiv a 28 sichnya 10 lyutogo pribuv do Zhitomira de dobivavsya ratifikaciyi mirnogo dogovoru z Nimechchinoyu ta nadannya UNR vijskovoyi dopomogi v borotbi z bilshovikami Na propoziciyu Grushevskogo 12 25 lyutogo na zasidanni Maloyi radi v Korosteni gerbom UNR buv zatverdzhenij Trizub 9 bereznya 1918 roku Grushevskij povernuvsya do Kiyeva Po povernenni do Kiyeva Grushevskij pridilyav znachnu uvagu konstitucijnomu procesovi v Ukrayini Pid jogo kerivnictvom rozrobleno Konstituciyu nezalezhnoyi UNR utverdzhena 29 kvitnya 1918 roku zgidno z yakoyu verhovnim organom vladi UNR progolosili Vsenarodni zbori yaki bezposeredno zdijsnyuvali vishu zakonodavchu vladu v UNR i formuvali vishi organi vikonavchoyi ta sudovoyi vladi Sklikati Vsenarodni zbori i provoditi yih mav golova obranij Vsenarodnimi zborami 29 kvitnya v Kiyevi vidbuvsya derzhavnij perevorot i vlada perejshla do ruk getmana Pavla Skoropadskogo U zv yazku z derzhavnim perevorotom zdijsnenim Skoropadskim Grushevskij perejshov na nelegalne stanovishe U pidpilli zajmavsya naukovoyu praceyu brav uchast v obgovorenni pitannya pro zasnuvannya Ukrayinskoyi akademiyi nauk pri comu obstoyuvav dumku sho yiyi neobhidno zasnovuvati na bazi UNT Vidmovivsya vid propoziciyi uvijti do skladu akademiyi stvorenoyi getmanom Skoropadskim U cej chas Grushevskij napisav 4 tu 5 tu i 6 tu chastini Vsesvitnoyi istoriyi a takozh praci Starinna Istoriya Antichnij svit Seredni viki Yevropi 1919 rik Na pochatku lyutogo 1919 roku pislya zdobuttya Kiyeva bilshovikami Grushevskij viyihav do Kam yancya Podilskogo de vidavav chasopis Zhittya Podillya U berezni pereyihav do Stanislava nini m Ivano Frankivsk sho buv stoliceyu Zahidnoyi oblasti Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki U cej chas zavershiv napisannya pidruchnika pid nazvoyu Istoriya Ukrayini priladzhena do program vishih pochatkovih shkil i nizshih klasiv shkil serednih opublikovanij u 1919 roci Emigraciya U berezni 1919 roku emigruvav do Chehoslovachchini Zhiv u Prazi potim u Vidni yak predstavnik zakordonnoyi delegaciyi UPSR Rozgornuv shiroku publicistichnu j naukovu diyalnist Buv odnim iz zasnovnikiv gromadskoyi mizhnarodnoyi organizaciyi komitetu nezalezhnoyi Ukrayini ta zasnuvav Ukrayinskij sociologichnij institut USI diyav spochatku v Prazi potim u Vidni U cej chas Grushevskij pereglyanuv svoyi poglyadi z pitan derzhavnogo budivnictva Zaproponuvav koncepciyu ukrayinskoyi nacionalnoyi derzhavi respubliki z bezklasovim socialnim ladom Pochatki gromadyanstva Genetichna sociologiya 1921 25 serpnya 1921 roku povidomleno pro rozkol u tabori Ukrayinskih livih eseriv za kordonom i stvorennya dvoh grup na choli z Grushevskim u Vidni ta na choli z M Shapovalom u Prazi 4 veresnya 1921 roku v harkivskij gazeti Vpered povidomleno sho CK Ukrayinskoyi partiyi socialistiv revolyucioneriv UPSR viklyuchiv Grushevskogo z ryadiv partiyi zayavivshi sho jogo viyizd do USRR stav zradoyu partiyi oskilki Grushevskij ne pogodivsya z rishennyam pro reemigraciyu z CK UPSR Chastina kerivnikiv CK KP b U shvalno postavilasya do mozhlivogo povernennya M S Grushevskogo pro sho svidchilo zaproshennya priyihati na batkivshinu peredane Mihajlu Sergijovichu chlenami delegaciyi URSR na radyansko polskih peremovinah v Rizi v lyutomu 1921 roku Perebuvayuchi v emigraciyi Grushevskij u svoyu chergu mav mozhlivist perekonatisya v bajduzhosti kerivnikiv yevropejskih krayin do ukrayinskih podij Tomu ne divno sho ne znajshovshi pidtrimki na Zahodi M Grushevskij pochinayuchi z 1920 roku shukaye shlyahi zblizhennya z bilshovickim kerivnictvom Ukrayini pishe listi S Kosioru ta H Rakovskomu todishnomu golovi RNK USRR proponuyuchi yim spivpracyu v razi yaksho jomu bude dozvoleno povernutisya v Ukrayinu dlya prodovzhennya naukovoyi roboti Svoyeyu vladoyu bilshovicki lideri ni z kim dilitisya ne zbiralisya prote v povernenni na batkivshinu takogo avtoritetnogo vchenogo i gromadskogo diyacha liberalno socialistichnih poglyadiv yak Grushevskij voni buli zacikavleni U zhovtni 1922 roku Sekretariat CK KP b U specialno rozglyadav pitannya Pro ukrayinsku emigraciyu Z povidomlennyami vistupili predstavnik URSR v Chehoslovachchini M Levickij i zastupnik narkoma zakordonnih sprav URSR Ya Yakovlyev Na emigraciyi Grushevskij provodiv robotu nad velikim naukovim proyektom bagatotomnoyu Istoriyeyu ukrayinskoyi literaturi Pershi tomi ciyeyi roboti buli nadrukovani v 1923 roci ostannij 6 j tom lishivsya v rukopisu i buv nadrukovanij tilki v 1995 roci Grushevskij akademik 1923 roku buv obranij akademikom VUAN U berezni 1924 roku z sim yeyu pereyihav do Kiyeva Pracyuvav profesorom istoriyi v Kiyivskomu derzhavnomu universiteti Buv obranij akademikom Vseukrayinskoyi akademiyi nauk kerivnikom istoriko filologichnogo viddilu Ocholyuvav arheografichnu komisiyu VUAN metoyu isnuvannya yakoyi bulo stvorennya naukovogo opisu vidan nadrukovanih na teritoriyi etnografichnoyi Ukrayini v XVI XVIII stolittyah Pri cij komisiyi u zv yazku z 350 richchyam drukovanoyi spravi v Ukrayini buv stvorenij komitet sekretarem yakogo buv priznachenij Volodimir Barvinok Cherez shist rokiv jogo obrali dijsnim chlenom Akademiyi nauk SRSR U 1924 1931 rokah ocholyuvav istorichni ustanovi VUAN Zhiv u budinku na vul Pankivskij 9 yakij she 1908 roku pridbali Grushevski na zalisheni u spadok batkovi kapitali i mav svoyu krihitnu kimnatku Vlitku meshkav u Kitayevi de oblashtuvav budinok po vul Kitayivska 13 7 14 kvitnya 1926 roku Politbyuro CK KP b U v postanovi Pro Ukrayinsku akademiyu nauk vislovilosya za mozhlivist pidtrimati kandidaturu Grushevskogo na posadu prezidenta VUAN 3 zhovtnya 1926 roku vidbulosya urochiste vshanuvannya Grushevskogo u zv yazku z 60 littyam vid dnya narodzhennya ta 40 littyam naukovoyi diyalnosti 12 sichnya 1929 roku zagalni zbori AN SRSR obrali Grushevskogo dijsnim chlenom 25 kvitnya 1929 roku na zasidanni zagalnih zboriv AN SRSR Grushevskij postaviv pitannya pro potrebu stvorennya v yiyi skladi Institutu ukrayinskoyi istoriyi Z oseni 1929 roku pochavsya pogrom istorichnih ustanov stvorenih Grushevskim U listopadi grudni 1929 roku sesiya Radi VUAN likvidovuvala komisiyi yakimi keruvav Grushevskij ostatochno likviduvala 1933 roku U veresni 1930 roku zakrito NDKIU 11 grudnya cogo zh roku partijnij oseredok VUAN uhvaliv rishennya pro posilennya ideologichnoyi borotbi z Grushevskim i jogo teoriyami shlyahom chitannya referativ iz kritikoyu jogo poglyadiv U sichni 1931 roku na zasidanni istorichnih ustanov VUAN zamist istorichnoyi sekciyi ocholyuvanoyi Grushevskim stvoreno istorichnij cikl Bilshist spivrobitnikiv i uchniv Grushevskogo bulo zaareshtovano j zaslano 7 bereznya 1931 roku Grushevskij pereyihav do Moskvi Mogila Mihajla Grushevskogo Bajkove kladovisheOstanni roki zhittya ta smert Vid 1931 roku zmushenij buv zhiti v Moskvi U sichni 1934 roku Volodimir Zatonskij vistupiv na sesiyi VUAN zrobivshi osnovnij akcent na kritici akademika Grushevskogo Blizkist do rosijskih kadetiv oriyentaciya na nimeckij imperializm u borotbi z navaloyu bilshovizmu zvinuvachennya u dvorushnictvi sumnivnist naukovoyi poryadnosti daleko ne povnij perelik grihiv yaki posipalisya na vchenogo 23 bereznya 1931 roku Grushevskogo zaareshtuvali yak kerivnika Ukrayinskogo nacionalistichnogo centru vigadanogo chekistami Koli vin vidmovivsya viznavati ti svidchennya sho yih z nogo vibili slidchi pogrozami uv yazniti jogo donku Katerinu 5 sichnya 1933 roku spravu eksgolovi Centralnoyi Radi zakrili zi zlovisnim vodnochas poyasnennyam verdiktom z oglyadu na jogo smert Naprikinci 1934 roku Grushevskij vidpochivav u odnomu z sanatoriyiv u m Kislovodsk Stavropolskij kraj RRFSR SRSR nini RF i nespodivano zahvoriv na karbunkul Operaciyu z jogo vidalennya proviv golovnij likar miscevoyi likarni yakij hirurgom ne buv a pered cim vin vidmoviv Grushevskomu v prohanni buti prooperovanim jogo davnim i perevirenim drugom Pomer vid sepsisu zarazhennya krovi cherez tri dni pislya operaciyi Serce zupinilosya o drugij godini dnya Nastupnogo dnya gazeta Visti vmistila povidomlennya vid Radi Narodnih Komisariv USRR pro smert Grushevskogo U postanovi Radnarkomu zaznachalosya Zvazhayuchi na osoblivi naukovi zaslugi pered Radyanskoyu Socialistichnoyu Respublikoyu akademika Grushevskogo M S Rada Narodnih Komisariv USRR postanovila Pohovati akademika Grushevskogo M S v stolici Ukrayini Kiyevi Pohoron vzyati na rahunok derzhavi Dlya organizaciyi pohoronu utvoriti uryadovu komisiyu v takomu skladi tt Porajko golova Bogomolec Palladin Korchak Chepurkivskij Priznachiti sim yi akademika Grushevskogo M S personalnu pensiyu 500 krb na misyac Tilo Grushevskogo perevezli do Kiyeva poklali v golovnij zali Ukrayinskoyi Akademiyi Nauk a 29 listopada vidbulisya pohoroni Pohovanij na Bajkovomu kladovishi Kiyeva dilyanka 6 bilya Voznesenskoyi cerkvi Avtori pam yatnika skulptor Ivan Makogon i arhitektor Vasil Krichevskij Politichni poglyadiGrushevskij mav neodnoznachnu tochku zoru shodo nezalezhnosti Ukrayini ta bilshovickogo perevorotu v Peterburzi Vin zdobuv osnovnu vishu osvitu v rosijskih navchalnih zakladah pershi politichni kroki robiv u 1894 1914 rokah pracyuyuchi u Lvivskomu universiteti ale zgodom vse bilshe uvagi pridilyav Kiyevu Grushevskij shilyavsya do dumki sho Rosijska imperiya z chasom maye demokratizuvatisya i peretvoritisya na federativnu derzhavu Povernuvshis u rezultati Lyutnevoyi revolyuciyi do Kiyeva pislya sibirskogo zaslannya Grushevskij ocholiv Centralnu Radu Vin vvazhav sho Ukrayina maye stati chastinoyu novoyi federativnoyi rosijskoyi derzhavi i lishe nastup bilshovikiv u sichni 1918 roku primushuye Mihajla Sergijovicha iz soratnikami ogolositi nezalezhnist dzherelo Pislya Pershoyi svitovoyi vijni z yavilasya nizka tak zvanih okrayinnih derzhav v rezultati rozpadu Avstro Ugorskoyi Osmanskoyi Nimeckoyi ta Rosijskoyi imperij i postalo pitannya oboroni yih nacionalnih interesiv Ce stalo pidstavoyu dlya stvorennya regionalnih diplomatichnih i vijskovo politichnih soyuziv Na toj chas shiroko obgovoryuvalosya stvorennya Balto Chornomorskogo soyuzu Deyaki ukrayinski derzhavni diyachi ta diplomati togo chasu zokrema Grushevskij u praci Oriyentaciya chornomorska 1918 roku vislovlyuvalisya za baltijsko chornomorsku spivpracyu Protyagom usiyeyi pomitnoyi politichnoyi diyalnosti Grushevskij mav rizni tochki zoru na majbutnye krayini Tak pid chas Getmanatu vin vidhilyaye propoziciyu Skoropadskogo ocholiti Akademiyu nauk Ukrayini zgodom viyavlyaye prihilnist do radyanskoyi vladi nalagodzhuye kontakti z II internacionalom Pislya likvidaciyi Ukrayinskoyi derzhavi Grushevskij nezvazhayuchi na vidomi vzhe todi represiyi proti ukrayinskogo narodu zvertayetsya do bilshovikiv iz propoziciyeyu povernennya do Radyanskoyi Ukrayini Prirodoohoronni poglyadiYak istorik M Grushevskij dijshov visnovku pro nadzvichajnu agresivnist i tu dorogu cinu yakoyu bulo oplacheno progres civilizaciyi Vid cogo vin zrobiv krok do konstatuvannya hibnosti antropocentrizmu i viznannya faktu totalnogo gnoblennya prirodi lyudinoyu Svoyi ekologichni poglyadi vin viklav v opovidanni Na gorah v yakomu vidchuvayetsya vpliv diyachiv yevropejskoyi prirodoohoroni pochatku HH st Gugo Konvenca Grigoriya Kozhevnikova ta Yana Pavlikovskogo Mif pro prezidentstvoMarka Ukrposhti Pechatka Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi Mihajlo Grushevskij 1866 1934 iz bloku z 4 h marok Derzhavni pechatki Ukrayini 2018 U suchasnij ukrayinskij spilnoti isnuye mif pro Grushevskogo prezidenta UNR zaprovadzhenij Dmitrom Doroshenkom Mif prizhivsya v publicistici j u naukovij literaturi Grushevskij ne buv prezidentom Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki adzhe takoyi posadi v UNR ne isnuvalo Takozh yiyi ne peredbachala Konstituciya uhvalena v ostannij den funkcionuvannya Centralnoyi Radi Nevidomij zhodnij akt uchinenij Grushevskim yak prezidentom UNR Vodnochas kvalifikaciya Grushevskogo prezident Radi bula todi dosit poshirenoyu osoblivo v gazetnih publikaciyah Napriklad u statti dlya amerikanskogo vidannya The New York Times Grushevskij vkazanij yak Prezident Ukrayinskoyi Radi Ce jmovirno pov yazane z tim sho she odne znachennya slova prezident golova Zokrema Grushevskij poslugovuvavsya vizitkoyu de buv napis francuzkoyu movoyu President du Parlament D Ukraine prezident parlamentu Ukrayini todishnij vidpovidnik suchasnogo Golovi Verhovnoyi Radi Ukrayini a takozh piznishe pidpisuvavsya kolishnij prezident Ukrayinskoyi Centralnoyi Radi V protokolah zasidan Radi vin nazivavsya ukrayinskim slovom golova Takim chinom Grushevskij buv ne golovoyu UNR a golovoyu Centralnoyi Radi UNR Najpovnishij reyestr usih hto tituluvav jogo prezidentom sklav istorik Pavlo Usenko u praci Chi buv Mihajlo Grushevskij prezidentom Ukrayini Kinematografichne vtilennyaObraz Mihajla Grushevskogo mozhna bachiti u dekilkoh hudozhnih kinofilmah yaki z radyanskih pozicij zobrazhali vstanovlennya vladi bilshovikiv na terenah Ukrayini Jogo pokazano tam z bilshoyu chi menshoyu portretnoyu shozhistyu yak predstavnika vorozhogo taboru sho chinit opir robitnicho selyanskim masam Pershim takim filmom stav Arsenal Oleksandra Dovzhenka Oskilki cyu kinostrichku bulo znyato u 1928 roci koli Grushevskij buv dijsnim chlenom VUAN na ekrani z yavlyayetsya simvolichnij personazh golova na Pershomu vseukrayinskomu z yizdi pokazanij takim chinom sho z oblichchya vidno lishe veliku sivu borodu Mihajlo Grushevskij figuruye yak dijova osoba u kinostrichkah Pravda Viktora Dobrovolskogo ta Isaka Shmaruka 1957 rik vikonavec Sergij Petrov Kiyanka Timofiya Levchuka 1 sha seriya 1958 rik vikonavec roli v titrah ne vkazanij Mir hatam vijna palacam Isaka Shmaruka 1970 rik vikonavec roli Oleksandr Gaj Za dobi nezalezhnoyi Ukrayini stvoreno nizku dokumentalnih filmiv prisvyachenih zhittyu ta diyalnosti Mihajla Grushevskogo Mihajla Grushevskogo pokazali u filmi Tayemnij shodennik Simona Petlyuri Rol Mihajla Grushevskogo zigrav vidomij aktor Bogdan Benyuk Takozh Mihajlo Grushevskij figuruye u samomu pochatku filmu Kruti 1918 razom z Simonom PetlyuroyuVshanuvannya pam yatiKabinet Ministriv Ukrayini 22 lyutogo 2006 roku zasnuvav akademichnu stipendiyu imeni M S Grushevskogo dlya studentiv ta aspirantiv vishih navchalnih zakladiv sho priznachayetsya studentam ta aspirantam derzhavnih vishih navchalnih zakladiv dennoyi formi navchannya yaki najbilshe vidznachilisya v navchalnij ta naukovij roboti pochinayuchi z drugogo kursu Pam yatniki barelyefi portreti Dokladnishe Pam yatniki Mihajlovi Grushevskomu Stinopis z najbilshim u sviti portretom Mihajla Grushevskogo U Kiyevi Lucku Bari i Kozyatini Vinnickoyi oblasti Dolini Ivano Frankivskoyi oblasti Chervonogradi Lvivskoyi oblasti ta u Lvovi sporudzheno pam yatniki Mihajlovi Grushevskomu U dvopoverhovomu budinku v Kiyevi po Volodimirskij vulici 35 u 1927 1930 rokah pracyuvav Mihajlo Grushevskij pro sho svidchit barelyef vstanovlenij na fasadi Zaraz u comu budinku mistitsya gromadska prijmalnya Sluzhbi bezpeki Ukrayini Mihajlovi Grushevskomu vidkrito memorialni doshki u Vidni Prazi Varshavi Holmi Tbilisi Mukachevomu Kiyevi U 2015 roci v centri Kiyeva na fasadi budinku za adresoyu vul Sichovih Strilciv 75 namalyuvali stinopis z najbilshim u sviti portretom Mihajla Grushevskogo Plosha stinopisu sklala 160 m 21 veresnya 2016 roku v Holmi na jogo chest urochisto osvyatili hrest roztashovanij poruch iz holmskoyu kafedralnoyu pravoslavnoyu cerkvoyu svyatogo Ivana Bogoslova u yakij buv ohreshenij Mihajlo U sichni 2017 roku v Uzhgorodi vidkrili pam yatnu doshku na chest M Grushevskogo Takozh memorialnu doshku na chest Grushevskogo bulo vstanovleno u Hmelnickomu Pam yatna moneta Mihajlo Grushevskij 1996 roku Zobrazhennya na groshovih znakah Portret Mihajla Grushevskogo zobrazheno na banknoti nominalom 50 griven ta na pam yatnih monetah 1996 2006 ta 2016 rokiv 22 grudnya 2021 roku Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv pam yatnu banknotu nominalom 500 griven zrazka 2019 roku do 30 richchya nezalezhnosti Ukrayini Osnovne zobrazhennya licovogo boku portret Mihajla Grushevskogo Avers 50 griven zrazka 1996 roku Avers 50 griven zrazka 2004 roku Yuvilejna moneta NBU 2016 rokuPam yatna moneta Mihajlo Grushevskij 2006 roku Ob yekti nazvani imenem Grushevskogo Dokladnishe Vulicya Mihajla Grushevskogo Im ya Mihajla Grushevskogo nosit bagato vulic prospektiv ta plosh v Ukrayini zokrema v Kiyevi Na cij stolichnij vulici roztashovani budivli Verhovnoyi Radi ta Kabinetu Ministriv Ukrayini Ye prospekt Grushevskogo v Kam yanci Podilskomu ta Lucku U misti Chernigiv takozh ye prospekt Mihajla Grushevskogo Vulici Mihajla Grushevskogo ye u mistah Brovari Dnipro Zhitomir Zaporizhzhya Kiyiv Kremenchuk Poltava Cherkasi Takozh im ya Grushevskogo prisvoyeno Barskomu gumanitarno pedagogichnomu koledzhu Do 130 richchya Grushevskogo perevidano monografiyu Barske starostvo yaka bula jogo magisterskoyu disertaciyeyu U misti Herson ye skver Mihajla Grushevskogo Muzeyi Mihajla Grushevskogo Mihajlo Grushevskij pisav u Spominah Ya lyubiv Sestrinivku nezvichajno strashenno mriyav pro neyi i linuv dusheyu do neyi cilimi desyatilittyami mogo zhittya To ce bulo tomu sho yak ne yak buv vlastivo odinokij punkt de ya mig zv yazuvatisya z ukrayinskoyu stihiyeyu dotikatisya do ukrayinskoyi prirodi do yiyi kulturi Ya kohavsya u tomu seli sho naverh malo usi ukrayinski prikmeti chepurnenki hatki solom yani strihi sadki gorodi perelazi zarosli verbami beregi Na 140 richchya Grushevskogo v seli Sestrinivka Kozyatinskij rajon Vinnicka oblast na materialah shkilnogo muzeyu vidkrito muzej Mihajla Grushevskogo Pervinna sporuda hata dida pam yatka istoriyi ne zbereglasya rozsipalasya za ostanni roki Vidtvorenij budinok nevelikij 6 9 m originalnij budinok mav rozmiri 12 17 m Tam rozmistilosya bagato unikalnih rechej sered yakih ye metrichna kniga miscevoyi cerkvi de zapisana Glafira Zaharivna yiyi hrestini ta vinchannya U chasi nezalezhnosti vidkrito muzeyi Grushevskogo u Lvovi v Ivano Frankivskij oblasti u Kiyevi Ocinka diyalnostiDokladnishe Grushevskoznavstvo Trivalij chas Grushevskij buv prihilnikom avtonomiyi Ukrayini v skladi Rosiyi Bzheskij Roman psevdonim Mlinoveckij R vvazhav jogo zavzyatim vorogom ukrayinskogo nacionalizmu GalereyaPam yatnik Mihajlovi Grushevskomu ukritij vid rosijskih obstriliv Kiyiv 2023 Pam yatnik u Lvovi Pogruddya u Chervonogradi Memorialna doshka na budinku na vul Volodimirskij de bula VUAN Memorialna doshka u Prazi Chehiya Memorialna doshka u misti Viden Avstriya Memorialna doshka na Chervonomu korpusi KNUDorobokBagatotomni praci Istoriya Ukrayini Rusi 1898 1936 Istoriya ukrayinskoyi literaturi 1923 1930 Najvazhlivishi praci Ocherk istorii Kievskoj zemli ot smerti Yaroslava do konca XIV stoletiya ros 1891 Barskoe starostvo istoricheskie ocherki XV XVIII v ros 1894 Kievskaya Rus 1911 Kulturno nacionalnij ruh na Ukrayini v XVI XVII vici 1912 Istoriya ukrainskogo kazachestva do soedineniya s moskovskim gosudarstvom ros 1913 1914 Ukrainskij narod v ego proshlom i nastoyashem ros 1914 1916 Z pochiniv ukrayinskogo sociyalistichnogo ruhu Mih Dragomanov i zhenevskij sociyalistichnij gurtok 1922 Z istoriyi religijnoyi dumki na Ukrayini 1925 Naukovo populyarni vidannya Pro stari chasi na Ukrayini 1907 Ilyustrovana Istoriya Ukrayini 1913 Yak zhiv ukrayinskij narod 1915 Vsesvitnya istoriya v korotkim oglyadi 1917 1918 1920 Publicistika Ukrainskij vopros 1907 Nasha politika 1911 Na porozi novoyi Ukrayini 1918 Najvazhlivishi statti Zvichajna shema russkoyi istoriyi j sprava racionalnogo ukladu istoriyi shidnogo slov yanstva 1904 Nacionalnyj vopros i avtonomiya ros 1907 Yakoyi avtonomiyi i federaciyi hoche Ukrayina 1917 Hudozhnya tvorchist Beh Al Dzhugur 1901 Sub divo 1917 Z starih kartok opovidannya 1918 Pid zoryami opovidannya nacherki zamitki ist obrazi 1920 ti Uporyadkuvannya Zherela do istoriyi Ukrayini Rusi v 4 t 1895 1903 Materiali do istoriyi suspilno politichnih i ekonomichnih vidnosin Zahidnoyi Ukrayini 1905 1906 Chernigiv i Pivnichne Livoberezhzhya oglyadi rozvidka materiali 1928 Inshi vidannya Grushevskij M S Spivanik z pochatku XVIII v Literaturni studiyi 1896 r Mihajlo Grushevskij Enciklopediya zhittya i tvorchosti 5 travnya 2019 u Wayback Machine Grushevskij M Ukrayinstvo i pitannya dnya v Rosiyi Mihajlo Grushevskij U Lvovi Nakladom avt 1905 S 4 12 14 serpnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M S Pro ukrayinsku movu i ukrayinsku shkolu prof Mihajlo Grushevskij 2 ge vid Kiyiv Vidrodzhennye 1913 35 s 19 veresnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M S Pro ukrayinsku movu j ukrayinsku spravu st j zamitki prof Mih Grushevskij Kiyiv Druk P Barskogo 1907 23 s 18 veresnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M Pro batka kozackogo Bogdana Hmelnickogo Mihajlo Grushevskij Kiyiv Druk 1 yi Kiyiv Druk Spilki 1909 96 s 11 serpnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M S Sub divo opovidannya nacherki zamitki Mih Grushevskij Kiyiv Druk Akc t va Petro Barskij 1918 111 s 4 serpnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M Pochatki gromadyanstva genetichna sociologiya Mih Grushevskij Praga Zagranichne byuro i sklad vidan v Prazi 1921 326 s 25 veresnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M Pid zoryami opovidannya nacherki zamitki ist obrazi Mihajlo Grushevskij B m Ruh 19 580 s 5 serpnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M Iz polsko ukrainskih otnoshenij Galicii neskolko il k voprosu avtonomiya oblastnaya ili naconalno territorialnaya prof Mih Grushevskij 2 e izd SPb Tip t va Obshestv Polza 1907 74 s 3 serpnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M Za ukrayinskij maslak v spravi Holmshini prof Mih Grushevskij Kiyiv Druk P Barskogo 1907 38 s 9 serpnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M Dvizhenie politicheskoj i obshestvennoj ukrainskoj mysli v XIX stoletii Mih Grushevskij SPb Tip t va Obshestv Polza 1907 18 s 19 veresnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M S Vopros ob ukrainskih kafedrah i nuzhde ukrainskoj nauki prof Mih grushevskij SPb Tip t va Obshestv polza 1907 50 s 7 serpnya 2020 u Wayback Machine Grushevskij M Spirni pitannya staroruskoyi etnografiyi M Grushevskij SPb Tip Imp AN 1904 17 s 20 veresnya 2020 u Wayback Machine Hruschewskyj M Die Ukrainische Frage in historischer Entwicklung aus dem Ukr von Michael Hruschewskyj Wien Verl des Bundes zur Befreiung der Ukraina 1915 52 S 24 listopada 2020 u Wayback Machine Hruchevski M La lutte sociale et politique en Ukraine 1917 1918 1919 Michel Hruchevski Delegation du parti socialiste revolutionnaire ukrainien Prague 1920 42 p 24 listopada 2020 u Wayback Machine Povne zibrannya tvorivDokladnishe Povne zibrannya tvoriv Mihajla Grushevskogo Povne zibrannya tvoriv M Grushevskogo najpovnishe 50 tomne vidannya tvorchoyi spadshini vidatnogo vchenogo i gromadskogo diyacha vsi opublikovani j neopublikovani tvori jogo epistolyarna memuarna spadshina j arhiv Kozhnij okremij tom uporyadkovuyut fahivci z institutiv arheografiyi arheologiyi istoriyi Ukrayini literaturi spivrobitniki arhivnih ustanov i muzeyiv Lvova ta Kiyeva U pershomu tomi kozhnoyi seriyi vmishena vstupna stattya yaka doslidzhuye okremij napryam diyalnosti vchenogo Zakinchuyutsya tomi komentarem primitkami i pokazhchikami Div takozhPremiya NAN Ukrayini imeni M S Grushevskogo Krechevskij Petro AntonovichPrimitki Arhiv originalu za 1 travnya 2021 Procitovano 22 veresnya 2019 Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 SNAC 2010 d Track Q29861311 The Fine Art Archive 2003 d Track Q10855166 Find a Grave 1996 d Track Q63056 Brozovic D Ladan T Hrvatska enciklopedija LZMK 1999 9272 s d Track Q1264934d Track Q429032d Track Q18446d Track Q1789619 Enciklopediya Brokgauz d Track Q237227 https dlibra kul pl dlibra publication 62728 edition 57511 content S 4 Dovidnik z istoriyi Ukrayini ukrayinska Kiyiv Geneza 2001 s S 183 186 ISBN 966 504 179 7 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a pages maye zajvij tekst dovidka Taglina Yuliya 2018 Mihajlo Grushevskij ukrayinska Harkiv Folio s 6 8 ISBN 978 966 03 8229 9 Suhomlinska 2005 s 6 14 Oleksij Yas Mihajlo Grushevskij u koli rodinnogo seredovisha 30 listopada 2020 u Wayback Machine Parnikoza Ivan 14 10 2017 http h ua ukrayinska h ua Arhiv originalu za 19 listopada 2018 Procitovano 14 10 2017 Krip yakevich 2001 s 233 255 Bogdashina O M 2012 Pozitivizm v istorichnij spadshini M S Grushevskogo Naukovi zapiski zb pr molodih vchenih ta aspirantiv In tu ukr arheografiyi ta dzhereloznavstva T 24 s 561 583 Krip yakevich 2020 s 233 255 Verba 2004 s 232 235 Bogdashina O M 2012 Metodika istorichnih doslidzhen M S Grushevskogo Visnik Harkivskoyi derzhavnoyi akademiyi kulturi 37 s 29 39 ISSN 2410 5333 Arhiv originalu za 1 travnya 2021 Procitovano 22 veresnya 2019 1 16 zhovtnya 2012 u Wayback Machine Pankova Svitlana Biografiya Mihajla Grushevskogo 12 lipnya 2015 u Wayback Machine Treba zhiti yak mozhna Mihajlo Grushevskij v Kitayevi Muzej Mihajla Grushevskogo Istoriya sadibi rodini Grushevskih Pankivska 9 Vseukrayinska asociaciya muzeyiv Fajl Budinok dacha M S Grushevskogo DSC 0248 jpg Shapoval Yu i Verba I V 2018 Mihajlo Grushevskij Ya sam prijshov do politiki cherez istoriyu Ukrayinska Kiyiv Parlamentske vidavnictvo s 433 ISBN 978 966 922 125 4 Golod Igor Istorik ne politik Grushevskij rozbudiv krayinu i prispav 2 zhovtnya 2011 u Wayback Machine Istorichna pravda 2011 29 veresnya Sogodni cya versiya piddayetsya sumnivu Mozhlive navmisne otruyennya Tajny velikih Ukraincev Mihail Grushevskij UINP 18 sichnya 2018 22 sichnya Ukrayina vidznachatime 100 rokiv progoloshennya nezalezhnosti Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki UINP ukr Procitovano 10 bereznya 2024 Volodimir Matviyenko Balto Chornomorskij soyuz Ukrayinska diplomatichna enciklopediya u 2 t red kol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 1 A L S 90 760 s ISBN 966 316 039 X ukr Oleksij Volovich 30 travnya 2016 Nezalezhnij analitichnij centr geopolitichnih doslidzhen Borisfen Intel ukr Arhiv originalu za 28 sichnya 2020 Procitovano 18 serpnya 2020 Yurij Derev yanko Balto chornomorskij soyuz nova geopolitichna vis dlya Ukrayini Narodna Volya 2016 19 serpnya ukr Kralyuk Petro Radio Svoboda Arhiv originalu za 27 listopada 2016 Procitovano 27 listopada 2016 http h ua ukrayinska http h ua 13 10 2017 Arhiv originalu za 30 travnya 2012 Procitovano ukrayinska Doroshenko 1930 s 35 Ukraine s Struggle for Self Government Leader in Nationalistic Movement Tells How Race Kept Its Individuality Under Alien Masters He Was Not in Favor of Complete Independence Ukraine s Struggle for Self Government timesmachine nytimes com angl Procitovano 16 travnya 2020 Usenko ta 2003 Arhiv originalu za 4 veresnya 2018 Procitovano 12 chervnya 2022 U Kiyevi na fasadi budinku namalyuvali rekordno velikij portret vidomogo ukrayinskogo politika 5 kanal 22 listopada 2015 5 zhovtnya 2016 u Wayback Machine U Holmi osvyatili hrest na chest Mihajla Grushevskogo 1 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Arhiv originalu za 23 sichnya 2017 Procitovano 22 sichnya 2017 https khm depo ua ukr khm u hmelnickomu vidkrili memorialnu doshku grushevskomu foto 20171107671454 24 travnya 2018 u Wayback Machine U Hmelnickomu vidkrili memorialnu doshku Grushevskomu FOTO Pam yatna banknota nominalom 50 griven zrazka 2019 roku do 30 richchya nezalezhnosti Ukrayini Procitovano 28 chervnya 2022 Bzheskij R Narisi z istoriyi Ukrayinskih Vizvolnih Zmagan 1917 1918 rr 15 serpnya 2016 u Wayback Machine Toronto Chuzhina drukom Vidavnictva Gomin Ukrayini 1970 S 46 Pro stari chasi na Ukrayini korotka istoriya Ukrayini SPb Tip Elektro Tip N Ya Stojkovoj 1907 175 s il portr Tekstova versiya piznishogo perevidannya Grushevskij Mihajlo Pro stari chasi na Ukrayini Korotka istoriya dlya pershogo pochatku Grushevskij M Ukrainskij vopros prof Mih Grushevskij SPb Tip t va Obshestv polza 1907 34 s Grushevskij M Nasha politika Mihajlo Grushevskij U Lvovi Z druk Nauk t va im Shevchenka 1911 119 s Grushevskij M Na porozi novoyi Ukrayini gadki i mriyi Mih Grushevskij Kiyiv Druk Akc t va Petro Barskij u Kiyivi 1918 120 s Grushevskij M Beh Al Dzhugur opovidannye Mihajlo Grushevskij U Lvovi Z druk NTSh pid zaryadom K Bernardskogo 1901 26 s Literaturno naukova biblioteka za red V Gnatyuka ch 6 Grushevskij M S Z starih kartok opovidannya Mih Grushevskij Kiyiv Druk akc t va Petro Barskij 1918 96 s Chernigiv i Pivnichne Livoberezhzhya oglyadi rozvidka materiali red M Grushevskij Ukr akad nauk Ist sekciya Kiyiv Derzh vid vo Ukrayini 1928 531 s PosilannyaGrushevskij Mihajlo Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1958 T 1 kn II Literi V G S 285 286 1000 ekz Rimarenko Yu Grushevskij Mihajlo Sergijovich Mala enciklopediya etnoderzhavoznavstva Institut derzhavi i prava im V M Koreckogo NAN Ukrayini Uporyadnik Yu I Rimarenko ta in Kiyiv Geneza Dovira 1996 942 s S 837 838 MIHAJLO GRUShEVSKIJ Programa Velich osobistosti 2014 Video MIHAJLO GRUShEVSKIJ Programa Velich osobistosti 2016 Video E arhiv Mihajla Grushevskogo 15 grudnya 2016 u Wayback Machine Nacionalna biblioteka Ukrayini imeni V I Vernadskogo Mihajlo Grushevskij Enciklopediya zhittya i tvorchosti 9 lyutogo 2018 u Wayback Machine Fotogalereya 11 lipnya 2015 u Wayback Machine M S Grushevskij Avtobiografiya 16 zhovtnya 2014 u Wayback Machine NA GORAH ekologichnij poglyad M S Grushevskogo 30 travnya 2012 u Wayback Machine Onuchku Grushevskogo zabrali v KDB pryamo zi shkoli 7 travnya 2012 u Wayback Machine Biografiya Mihajla Grushevskogo na sajti Gordist Ukrayini 12 kvitnya 2012 u Wayback Machine Biografiya i tvori Mihajla Grushevskogo na Ukrayinskomu Centri 17 lipnya 2013 u Wayback Machine Velikij Ukrayinec Do 140 yi richnici vid dnya narodzhennya M S Grushevskogo Poperedzhuvalna dovidka 30 chervnya 2020 u Wayback Machine Vnesok Mihajla Grushevskogo u stanovlennya ukrayinskoyi sociologichnoyi nauki 22 bereznya 2012 u Wayback Machine Hrushevsky Mykhalo 1866 1934 knigi M Grushevskogo v Internet arhivi Najpovnishe zibrannya prac M Grushevskogo v e biblioteci ChTIVO 19 sichnya 2013 u Wayback Machine Gregorovich A Michael Hrushevsky The Traditional Scheme of Russian History and the Problem of a Rational Organization of the History of the East Slavs 1 grudnya 2020 u Wayback Machine Winnipeg Ukrainian Free Academy of Sciences 1965 24 p Yas O V Monumentalnij proekt velikogo narativu M Grushevskogo u svitli jogo doslidnickih strategij Istoriografichni doslidzhennya v Ukrayini Kiyiv 2012 Vip 22 S 565 664 Ideolog i tvorec ukrayinskoyi derzhavnosti Do 150 richchya vid dnya narodzhennya M Grushevskogo 1866 1934 Dati i podiyi 2 lyutogo 2017 u Wayback Machine 2016 druge pivrichchya kalendar znamen dat 2 8 Nac parlam b ka Ukrayini Kiyiv 2016 S 67 71 Grushevskij Mihajlo v Elektronnij biblioteci Kultura Ukrayini 6 bereznya 2019 u Wayback Machine Grushevskij M Istoriya ukrayinskoyi literaturi Ch 1 t 2 ch 1 yi kn 2 t 3 ch 1 yi kn 3 26 veresnya 2018 u Wayback Machine Mihajlo Grushevskij Lviv Z druk nauk t va im Shevchenka 1923 360 231 295 2 s Grushevskij M S Istoriya ukrayinskoyi literaturi T 4 Usna tvorchist piznih knyazhih i perehodovih vikiv XIII XVII 26 veresnya 2018 u Wayback Machine Mihajlo Grushevskij Kiyiv Derzh vid vo Ukrayini 1925 689 s Grushevskij M Istoriya ukrayinskoyi literaturi T 5 vip 1 Kulturni i literaturni techiyi na Ukrayini v XV XVI vv i pershe vidrodzhennye 1580 1610 rr 26 veresnya 2018 u Wayback Machine Mihajlo Grushevskij Ukr akad nauk Kiyiv Derzh vid vo Ukrayini 1926 204 1 s Grushevskij M Istoriya ukrayinskoyi literaturi T 5 druga polovina Kulturni i literaturni techiyi na Ukrayini v XV XVI vv i pershe vidrodzhennye 1580 1610 rr 26 veresnya 2018 u Wayback Machine Mihajlo Grushevskij Kiyiv Derzh vid vo Ukrayini 1927 S 205 515 Kiyivski zbirniki istoriyi j arheologiyi pobutu j mistectva Zb 1 24 veresnya 2020 u Wayback Machine Vseukr akad nauk pid zag red akad M Grushevskogo Kiyiv Vid Akad komisiya istoriyi Kiyeva 1931 369 s Grushevskij M S Vilna Ukrayina statti z ostannih dniv berez kvit 1917 18 veresnya 2020 u Wayback Machine Mih Grushevskij Vid 2 ge Kiyiv Druk t va P Barskij 1917 16 s Kiyiv ta jogo okolicya v istoriyi i pam yatkah 24 veresnya 2020 u Wayback Machine pid red golovi sekciyi akad M Grushevskogo Kiyiv Derzh vid vo Ukrayini 1926 475 s Za sto lit materiali z gromad j lit zhittya Ukrayini XIX i pochatkiv XX stolittya Kn 1 Ist sekciya Ukr AN pid red M Grushevskogo Kiyiv Derzhvidav Ukrayini 1927 295 s 24 listopada 2020 u Wayback Machine Za sto lit materiali z gromad j lit zhittya Ukrayini XIX i pochatkiv XX stolittya Kn 2 Ist sekciya Ukr AN pid red M Grushevskogo Kiyiv Derzhvidav Ukrayini 1927 328 s 24 listopada 2020 u Wayback Machine Za sto lit materiali z gromad j lit zhittya Ukrayini XIX i pochatkiv XX stolittya Kn 3 Ist sekciya Ukr AN pid red M Grushevskogo Kiyiv Derzhvidav Ukrayini 1927 328 s 24 listopada 2020 u Wayback Machine Za sto lit materiali z gromad j lit zhittya Ukrayini XIX i pochatkiv XX stolittya Kn 4 Ist sekciya Ukr AN pid red M Grushevskogo Kiyiv Derzhvidav Ukrayini 1927 322 s 30 listopada 2020 u Wayback Machine Za sto lit materiali z gromad j lit zhittya Ukrayini XIX i pochatkiv XX stolittya Kn 5 Ist sekciya Ukr AN pid red M Grushevskogo Kiyiv Derzhvidav Ukrayini 1927 316 s 30 listopada 2020 u Wayback Machine Za sto lit materiali z gromad j lit zhittya Ukrayini XIX i pochatkiv XX stolittya Kn 6 Ist sekciya Ukr AN pid red M Grushevskogo Kiyiv Derzhvidav Ukrayini 1927 332 s 24 listopada 2020 u Wayback Machine Gojdalo I V Poglyadi na derzhavu i pravo Mihajla Grushevskogo 4 veresnya 2021 u Wayback Machine Dis kand yurid nauk 12 00 01 Nacionalnij universitet Lvivska politehnika Lviv 2017 203 s Zibrannya osnovnih prac M Grushevskogo v elektronnij biblioteci Chtivo Praci M Grushevskogo na sajti elektronnoyi biblioteki Kultura Ukrayini DzherelaVerba I V Grushevskij Mihajlo Sergijovich 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D S 232 235 ISBN 966 00 0405 2 Verba I V Grushevskij Mihajlo Sergijovich 2 lyutogo 2017 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2006 T 6 Go Gyu S 557 560 ISBN 966 02 3966 1 Vinar L Avtobiografiya Mihajla Grushevskogo z 1906 i 1926 rokiv yak dzherelo do vivchennya jogo zhittya i tvorchosti 17 bereznya 2013 u Wayback Machine Ukrayinskij istorik 1974 1 3 Girich I B M Grushevskij ta I Franko Do istoriyi vzayemin 10 veresnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij istorichnij zhurnal 2006 5 470 S 35 67 Girich I B Kirzhayev S M Do istoriyi Vseukrayinskoyi Akademiyi nauk Mihajlo Grushevskij i Agatangel Krimskij Z privodu Osibnoyi gadki akademika M Grushevskogo do protokolu spilnogo zibrannya UAN vid 17 zhovtnya 1927 roku 6 lyutogo 2017 u Wayback Machine Ukrayinskij arheografichnij shorichnik Institut ukrayinskoyi arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo NAN Ukrayini Vip 1 Grushevskij Mihajlo Sergijovich 2 grudnya 2013 u Wayback Machine Ukrayinska pedagogika v personaliyah XX stolittya navchalnij posibnik dlya studentiv vishih navchalnih zakladiv u dvoh knigah Kn 2 pid red O V Suhomlinskoyi K Libid 2005 552 s portr ISBN 966 06 0368 1 Doroshenko Dmitro Istoriya Ukrayini 1917 1923 rr Ukrayinska getmanska derzhava 1918 roku 13 veresnya 2016 u Wayback Machine Uzhgorod 1930 512 s M S Grushevskij v gody Pervoj mirovoj vojny aspekty obshestvenno politicheskoj i publicisticheskoj deyatelnosti Klio 2009 2 45 S 109 117 Ivanickaya S G Publicistika M S Grushevskogo perioda ssylki fevral 1915 mart 1917 gg kak istoricheskij istochnik Istochnik i ego rol v istoricheskom poznanii Sb statej po materialam mezhd nauchnoj konferencii 17 18 maya 2012 g Nizhegorodskoe otd IRI RAN Nizhegorodskij gos ped un t im Kozmy Minina Nizhnij Novgorod 2012 S 109 115 ros Listuvannya Mihajla Grushevskogo 26 sichnya 2021 u Wayback Machine Kiyiv Nyu Jork Parizh Lviv Toronto 1997 400 s Seriya Epistolyarni dzherela Grushevskoznavstva T 1 ISBN 1 879070 09 X Ivanicka S Rec Listuvannya Mihajla Grushevskogo T 6 Kiyiv Nyu Jork Parizh Lviv Toronto 2012 Ukrayinskij arheografichnij shorichnik Zbirnik naukovih prac Nova seriya Vip 18 K In t ukr arheografiyi 2013 S 735 747 Istorichni poglyadi M S Grushevskogo pro pravo Kiyivskoyi Rusi Sergij Kozlovskij Aktualni pitannya suchasnoyi nauki i prava Zbirnik materialiv naukovo praktichnoyi konferenciyi studentiv 24 kvitnya 2010 r m Sumi Sumska filiya Harkivskogo universitetu vnutrishnih sprav Sumi Universitetska kniga 2010 S 39 41 Kozlovskij S Istoriosofski poglyadi M S Grushevskogo na period knyazhoyi Rusi ta yih vpliv na formuvannya derzhavnickogo napryamu lvivskoyi istorichnoyi shkoli Sergij Kozlovskij Ukrayinska derzhavnist istoriya i suchasnist Zbirnik materialiv VI Vseukrayinskoyi naukovo praktichnoyi konferenciyi molodih vchenih Mariupol Vid MDU 2009 Ch I S 68 70 Krip yakevich Ivan Mihajlo Grushevskij Zhittya j diyalnist 11 zhovtnya 2012 u Wayback Machine Ivan Krip yakevich u rodinnij tradiciyi nauci suspilstvi Lviv 2001 S 233 255 Pankova S M Shevchuk G V Ya buv yih starshij sin rid Mihajla Grushevskogo 6 lyutogo 2017 u Wayback Machine Nauk red L Vinar vidp za vipusk T Homenko K Vid vo Kij 2006 662 s ISBN 966 8825 09 8 Lukash Adam Progresivnij nacionalist Grushevskij i polyaki Istoriya stosunkiv 9 bereznya 2012 u Wayback Machine Istorichna pravda 2012 6 bereznya Mavrin O Volodimir Svyatij ta jogo doba v ocinci Mihajla Grushevskogo 6 lyutogo 2017 u Wayback Machine Sofiya Kiyivska Vizantiya Rus Ukrayina Zbirka statej na poshanu d ist nauk prof Nadiyi Mikolayivni NAN Ukrayini Int t ukrayinskoyi arheografiyi ta dzhereloznavstva im M S Grushevskogo Vid red d ist nauk prof chl kor NAN Ukrayini P S Sohan uporyad D Gordiyenko V Korniyenko K 2011 S 86 101 ISBN 978 966 02 6215 7 Masnenko V V Formuvannya obrazu M S Grushevskogo v masovij svidomosti suchasnogo ukrayinskogo suspilstva 16 veresnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij istorichnij zhurnal 2006 5 470 S 19 34 Istoricheskij portret v sine zheltom interere K Yustinian 2004 228 s ISBN 966 8257 08 1 ros Mihajlo Grushevskij biografichnij naris R Ya Pirig V V Telvak K Libid 2016 576 s il ISBN 966 06 0731 6 Oblichchyam do oblichchya Ilyustrovanij zhittyepis M Grushevskogo Facie ad Faciem avt uporyad S Pankova G Kondaurova K Libid 2016 144 s Zagol obkl Facie ad Faciem ISBN 966 06 0732 3 Pirig R Ya Idejno politichni pidstavi kompromisu Mihajla Grushevskogo z bilshovickoyu vladoyu 16 veresnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij istorichnij zhurnal 2006 5 470 S 4 19 Pirig R Ya Problemi pidgotovki naukovoyi biografiyi Mihajla Grushevskogo 19 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij istorichnij zhurnal 2005 4 463 S 178 189 Plohij S Velikij peredil nezvichajna istoriya Mihajla Grushevskogo K 2011 ISBN 0 8020 3937 5 Usenko P G Chi buv Mihajlo Grushevskij prezidentom Ukrayini Vid istoriyi nacionalnih katastrof do katastrofi nacionalnoyi istoriyi K Nora druk 2003 100 s Hovrich S Chomu problemi porusheni ponad sto rokiv tomu zalishilisya nevirishenimi 18 travnya 2014 u Wayback Machine Den 2012 224 225 3867 3868 S 13 Cikl statej prisvyachenih zhittyu i tvorchosti M Grushevskogo Visnik NTSh vesna lito 2016 r Chmyr S G Grushevskij M S Politicheskie partii Rossii konec XIX pervaya tret XX veka enciklopediya M 1996 S 165 170 ros Shapoval Yu I Zagadka smerti Mihajla Grushevskogo 1 grudnya 2020 u Wayback Machine Ukrayinskij istorichnij zhurnal 2006 5 470 S 83 98 Yurkova O Zagadka dati smerti Mihajla Grushevskogo 9 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Istorichna pravda 2014 24 listopada Adamski L Nacjonalista postepowy Mychajlo Hruszewski i jego poglady na Polske i Polakow Warszawa 2011 pol Kiyiv Enciklopediya V G Ablicov K Vidavnictvo Feniks 2016 288 s Taglina Yu S Mihajlo Grushevskij 6 bereznya 2019 u Wayback Machine Harkiv Folio 2015 62 s tabl Patriotichna biblioteka Siropolko S Mihajlo Grushevskij yak istorik osviti v Ukrayini ta osvitnij diyach stattya 18 veresnya 2020 u Wayback Machine B m b v 1935 S 91 98 Krip yakevich I Mihajlo Grushevskij zhittya j diyalnist 24 listopada 2020 u Wayback Machine Lviv Nakladom T va Prosvita 1935 63 s portr il Zbirnik zahodoznavstva istoriya ekonomika literatura lingvistika na poshanu M S Grushevskogo z nagodi 60 richnici zhittya ta 40 h rokovin naukovoyi diyalnosti 24 listopada 2020 u Wayback Machine za red S Timchenka j F Savchenka Vseukr AN Komisiya zahodo j amerikanoznavstva Kiyiv Derzh vid vo Ukrayini 1929 167 s Yuvilej akademika M S Grushevskogo 1866 1926 yuvil zasidannya privitannya 24 listopada 2020 u Wayback Machine Kiyiv Vid yuvil kom 1927 143 s Z pochiniv ukrayinskogo sociyalistichnogo ruhu Mih Dragomanov i zhenevskij sociyalistichnij gurtok 24 listopada 2020 u Wayback Machine Ukr sociol in t zladiv M Grushevskij Wien Zakordon byuro i sklad vid 1922 212 s Sherbakivskij V M Koncepciya Grushevskogo pro pohodzhennya ukrayinskogo narodu v svitli paleoetnologiyi 24 veresnya 2020 u Wayback Machine Praga b v 1940 S 27 40 s Praci Ukrayinskogo istorichno filologichnogo tovaristva v Prazi t 3 Melnichenko V Yu Mihajlo Grushevskij Taras Shevchenko svyatij nacionalnij prapor 100 istorij i rozpovidej pro dvoh ukrayinskih geniyiv 22 veresnya 2020 u Wayback Machine Kiyiv Libid 2017 440 s Yuvilejnij zbirnik na poshanu akademika Mihajla Sergijovicha Grushevskogo z nagodi shistdesyatoyi richnici zhittya ta sorokovih rokovin nauk diyalnosti T 1 24 listopada 2020 u Wayback Machine Ukr akad nauk redkol P A Tutkivskij golova ta in U Kiyevi Kiyiv Okrlit 1928 502 s Yuvilejnij zbirnik na poshanu akademika Mihajla Sergijovicha Grushevskogo z nagodi shistdesyatoyi richnici zhittya ta sorokovih rokovin nauk diyalnosti T 2 24 listopada 2020 u Wayback Machine Ukr akad nauk redkol P A Tutkivskij golova ta in U Kiyevi Kiyiv Okrlit 1928 523 s Yuvilejnij zbirnik na poshanu akademika Mihajla Sergiyevicha Grushevskogo z nagodi shistdesyatoyi richnici zhittya ta sorokovih rokovin naukovoyi diyalnosti T 3 Materiyali do bibliografiyi drukovanih prac akademika Grushevskogo za 1905 1928 rr 24 listopada 2020 u Wayback Machine Vseukr akad nauk uporyad D Balika ta in U Kiyevi Kiyiv Okrlit 1929 104 s 1 ark portr Tvori Mihajla Grushevskogo u fondah Odeskoyi nacionalnoyi biblioteki katalog do 150 richchya vid dnya narodzh 29 veresnya 2020 u Wayback Machine M vo kulturi Ukrayini Odes Nac nauk b ka uporyad A V Ivanchenko Odesa ONNB 2016 87 s http elib nlu org ua object html id 693 19 veresnya 2020 u Wayback Machine Melnichenko V Mihajlo Grushevskij Ya osnuvavsya v Moskvi Arbat 55 11 serpnya 2020 u Wayback Machine M OLMA PRESS 2005 500 s Bidlo J Michal Hrusevs kyj napsal Jaroslav Bidlo Praha Nakladem Ceske akademie ved a umeni 1935 43 s 24 listopada 2020 u Wayback Machine Hrushevsky M The historical evolution of the Ukrainian problem Michaelo Hrushevsky translated with the kind permission of the editor of La Revue politique internationale by George Raffalovich London Garden city press ltd Letchworth 1915 58 2 r 24 listopada 2020 u Wayback Machine Kiyivski zbirniki istoriyi j arheologiyi pobutu j mistectva Zb 1 Vseukr akad nauk pid zag red akad M Grushevskogo Kiyiv Vid Akad komisiya istoriyi Kiyeva 1931 369 s 24 veresnya 2020 u Wayback Machine Tvori cogo avtora perebuvayut u suspilnomu nadbanni Vi mozhete dopomogti proyektu dodavshi yih u Vikidzherela