Ця стаття має кілька недоліків. Будь ласка, допоможіть удосконалити її або обговоріть ці проблеми на .
|
Скала́-Поді́льська (до 1939 — Скала-над-Збручем) — селище в Чортківському районі Тернопільської області України (на західному Поділлі). Розташоване на правому березі річки Збруч, за 37 км від районного центру, є залізнична станція.
селище Скала-Подільська | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() ![]() ![]() ![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Тернопільська область | ||||
Район | Борщівський район | ||||
Рада | Скала-Подільська селищна рада | ||||
Код КАТОТТГ | UA61060350010027203 | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 1210 року | ||||
Магдебурзьке право | імовірно з 1448 року, поновлено в 1518 році | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 15.2 км² | ||||
Населення | ▲ 4293 (01.01.2017) | ||||
Густота | 282.4 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 48720 | ||||
Телефонний код | +380 3541 | ||||
Географічні координати | H G O | ||||
Водойма | річки: Збруч, Чорні криниці | ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Скала-Подільська | ||||
До райцентру: | |||||
- автошляхами: | 37 км | ||||
До обл. центру: | |||||
- залізницею: | 127 км | ||||
- автошляхами: | 108 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 48720, Тернопільська область, Чортківський район, смт Скала-Подільська, 48720 | ||||
Голова селищної ради | Віктор Павлович Мирончук | ||||
Вебсторінка | http://skala-podilska.at.ua/ | ||||
Карта | |||||
![]() Скала-Подільська | |||||
![]() Скала-Подільська | |||||
|
Від вересня 2015 року — центр Скала-Подільської селищної громади.
Населення — 4258 осіб (2015).
Географія та геологія
Містечко розташоване за 108 км — від обласного центру та за 37 км від районного центру.
Назва містечка відбиває особливості рельєфу та геологічної структури місцевості. Тутешні надзбручанські гори зі скелястими урвищами були серйозною перепоною для ворогів. На відміну від навколишньої місцевості, де відкладення вапняку належать до (колись бар'єрного рифу давнього Сарматського моря, що належить до неогенового періоду кайнозою), у самій Скалі вони є спадщиною силуру. Відслонення силурійського періоду біля Скала-Подільського замку від 1996 року охороняються державою як пам'ятка геології місцевого значення. У селищі річка Чорні криниці впадає у річку Збруч.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk0TDFOcllXeGhYMUJ2Wkdsc2MydGhYMnR2YzJOcGIyd3VhbkJuTHpFNE1IQjRMVk5yWVd4aFgxQnZaR2xzYzJ0aFgydHZjMk5wYjJ3dWFuQm4uanBn.jpg)
Археологічні знахідки
Поблизу Скали-Подільської виявлено археологічні пам'ятки голіградської групи фракійського гальштату.
Як засвідчили дослідження, проведені у 1920-х роках польськими археологами на території замку, слов'яни селилися тут принаймні від VIII століття. Було розкопано великий культовий майданчик з жертовником. На думку вчених, святилище діяло у VIII—IX ст. Чималий шар попелу від жертовних вогнищ і чисельні залишки вотивних предметів свідчать, що це був важливий сакральний центр.
Початки міста, феодальна доба
- 1360-1370-ті — споруджено Скала-Подільський замок. Після татарського нападу був відбудований за сприяння князів Коріятовичів.
- 13 червня 1395 року — перша писемна згадка про Скалу — король Владислав II Ягайло надав Спиткові з Мельштина у володіння подільські замки.
- 1395 року великий князь Литовський Вітовт зайняв Скалу після втечі князя Федора Коріятовича
- В 1441 році містечко вже користувалося магдебурзьким правом, був війт Михайло.
- Поселення зазнало спустошень під час нападів татар (1497, 1516, 1539, 1615).
- 1515 року король Сигізмунд I Старий передав містечко у власність кам‘янецькому старості Станіславу Лянцкоронському.
- 1518 р. Скала отримала право на щотижневі торги у вівторок та річний ярмарок на свято Вознесіння Господнього і стала центром Скальського староства; Сигізмунд І Старий видав новий привілей, яким відновив маґдебурзьке право для Скали (старий був втрачений під час воєн).
- 1539 року місто після його спалення волохами отримало звільнення на один рік від сплати, зокрема, чиншу.
- 1615 року люстрація фіксує спустошення скальського староства внаслідок нападу татар..
- 1620 року відбито напад на Скалу яничарів.
- Під час нападу Буджацької орди на Західне Поділля взимку 1624-го Стефан Хмелецький був висланий на розвідку з людьми Томаша Замойського та 4 козацькими хоругвами коронного гетьмана Станіслава Конєцпольського до району Скала — Чортків.
- У серпні 1648 (у часах Хмельниччини) Скалу захопили козацько-селянські загони.
- 1657 — Скалу взяли війська трансільванського князя Дьєрдя ІІ Ракоці .
- 1672 — Скалу взяло османське військо султана Мехмеда IV. Відтак до 1699 року Скала входила до складу Османської імперії як резиденція нахіє, а коли Поділля повернулося до Речі Посполитої, місцевий замок втратив оборонне значення, і наступні власники (Адам Тарло з нащадками) використовували його як резиденцію.
- 1770 — Скала зазнала великих втрат від епідемії чуми, внаслідок якої місто знелюдніло, а його економіка занепала.
Австрійський і австро-угорський періоди
- 1785 — через занепад Скала переведена до категорії заштатних містечок.
На час передачі Тернопільського округу росіянам (1809) власником Скали був граф Станіслав Коссаковський. Коли ж Тернопілля повернулося до складу Австрії (літо 1815 року), власник містечка змінився. Ним став шляхтич Войцєх Ґолуховський (1772—1840), який успадкував майже всі маєтності Коссаковського. Новий господар не відновлював стару занепалу резиденцію, яка була на території замку, а збудував нову на протилежній, південній околиці міста. Біля неї він наказав завести парк, який існує досі на площі майже 26 га й налічує понад сотню видів дерев і чагарників, займаючи площу майже 26 га.
Наступним її власниками були Аґенор Ромуальд Ґолуховський (1812—1875), тричі цісарський намісник Галичини (1849—1859, 1866—1868, 1871—1875; у Скалі колись навіть стояв йому пам'ятник) і його син Аґенор Адам Ґолуховський (1849—1921), міністр закордонних справ Австро-Угорщини. Ґолуховські володіли Скалою над Збручем до вересня 1939 року.
1885 року толокою було збудовано приміщення «Народного Дому».
Діяли «Просвіта», «Січ», «Сільський господар», «Рідна школа», «Союз українок» та інші українські товариства, кооперативи.
Період ЗУНР
1 листопада 1918 року у Львові було здійснено військовий переворот, внаслідок чого в Галичині (у Скалі, зокрема) була встановлена українська влада. Почалася українсько-польська війна. В липні 1919 року в будинку графа Голуховського містився штаб ІІ корпусу УГА, начальником штабу був Сень Горук. В приміщенні школи розміщувався лазарет, в приміщенні гміни — харчова управа, управа бойового забезпечення, та інші військові управи В УГА брало участь 23 рядових та підстаршин зі Скали.
14 липня 1919 року з балкону двоповерхового будинку на вулиці 17 Вересня перед галицьким військом виступав Симон Петлюра.
17 липня 1919 року війська ІІ корпусу Української галицької армії перейшли Збруч на допомогу УНР в боротьбі з більшовиками.
Період Другої Речі Посполитої
20 вересня 1920 року Скала була окупована Польщею. Почався 19-річний період польської окупації (підтвердженої 14 березня 1923 року рішенням Ради Послів Антанти).
1921 рік — в Польщі проведено загальний перепис населення. Згідно перепису в Скалі проживало 4010 осіб. Цього ж року єврейська громада побудувала «Бет-Ам (народний дім)».
Розкішна резиденція Ґолуховських сильно постраждала за Першої світової війни і не була відновлена до самої Другої світової (у радянські часи її розібрали на будматеріали). Від комплексу резиденції до нашого часу дійшла лишень офіціна (флігель) із гостроверхою вежею та в'їзна брама зі сторожкою. Про родину Ґолуховських нагадують також руїни родинної каплички-гробівця Ґолуховських на старому цвинтарі.
Радянський період
17 вересня 1939 року радянські війська перейшли Збруч, вступили в збройну сутичку з польськими прикордонниками та зайняли Скалу.
17 вересня 1939 року була неділя. Я саме в середу чи четвер приїхала зі Львова від сестри Олі. Добираючись додому, я бачила знищену бомбардувальниками Німеччини дорогу з Тернополя до Скали. У Львові всі чекали, що зайдуть німці, а насправді наш край був відданий Сталіну за таємною домовленістю з Гітлером. Звичайно, ми тоді, в 39-му, лише здогадувалися про це, а повна правда відкрилися вже за незалежної України. Декілька днів на Волохах стояв туман, гуркіт, мій тато все дивувався, що там робиться у совітів. 17 вересня все прояснилося: вдосвіта з'явилися перші військові з тієї сторони. Переходили москалі Збруч і на Старій Скалі, і на греблі млина. Навпроти Курилів, де зараз міст на Кам'янець, вони зробили понтонну переправу й саме там проїжджали машини і вся техніка. Йшли вони неохайні, погано одягнені, одним словом: Азія, «червона чума», котра залізла сюди і ми не можемо її понині збутися. От тоді-то ми вперше познайомилися зі словами: нет, да, часы.
17 січня 1940 року указом Верховної Ради УРСР Скала перейменована на Скала-Подільську з віднесенням до розряду сіл і утворено Скала-Подільський район, який проіснував до 1959 року.
14 липня 1941 — 6 квітня 1944 — під нацистською окупацією, під час якої німецькі війська на околицях Скали-Подільської розстріляли 2350 осіб — жителів селища і навколишніх сіл. Також було вбито понад 1,5 тис. євреїв — мешканців селища.
1944 р. створено колгосп, 1950 — плодоягідний радгосп «Скала-Подільський». Протягом 1945—1946 рр. відбудовано та реконструйовано спиртовий і цегельний заводи. Створено промисловий і харчовий комбінати, промартіль «Прогрес». У 1947 р. почав діяти завод холодного асфальтобетону, 1949 — овочеконсервний завод, 1972 — щебеневий завод.
У Скалі-Подільській виходили газети: «Радянський селянин» — орган РК КП(б)У і районної ради депутатів трудящих (1947—1959 рр.), «Більшовицький шлях» (1950—1952 рр.), «Сталінським шляхом» (1953 р.); дві останні — органи політвідділів МТС.
В 1956 році Скала-Подільська отримала статус смт.
У 1976 році розпочала роботу середня школа № 1 в центрі селища, тоді в школі навчалось 712 учнів.
Період після відновлення незалежності України
З 24 серпня 1991 — в складі незалежної України.
Наприкінці 2014 року в приміщенні школи почав діяти музей історії містечка. Ініціатор — художник Євген Шпак, йому допомагала вчитель історії Оксана Ундерко. В планах Є.Шпака — перенесення експозиції до приміщення місцевого «Народного Дому», будівля якого потребує відновлення.
2015 рік Скала стала центром Скала-Подільської селищної громади.
17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Борщівського району, селище увійшло до складу Чортківського району.
Пам'ятки
Природи
- Геологічна пам'ятка природи місцевого значення — «Відслонення силуру в Скалі-Подільській».
- Гідрологічна пам'ятка природи місцевого значення — «Королівська криниця»
- Ботанічна пам'ятка природи місцевого значення — «Вікові дуби».
- Скала Подільська межує з національним природним парком «Подільські Товтри».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJqTDFWcmNtRnBibVZmVTJ0aGJHRmZVRzlrYVd4emEyRmZMVjl3WVd4aFkyVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVlZyY21GcGJtVmZVMnRoYkdGZlVHOWthV3h6YTJGZkxWOXdZV3hoWTJVdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRoTHlWRU1DVkJOaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRVEVsUkRBbFFqSXVYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNFJsOHpMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFUWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJeUxsOGxSREFsT1VNbFJEQWxRamdsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREVsT0VaZk15NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDFOcllXeGhYMHRvYldWc2JubDBjMnQ1YVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFUydGhiR0ZmUzJodFpXeHVlWFJ6YTNscExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlVeVExOGxSREVsT0RFbFJEQWxRa01sUkRFbE9ESmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3TFNWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUbEJKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlRKRFh5VkVNU1U0TVNWRU1DVkNReVZFTVNVNE1sOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJEQWxRakF0SlVRd0pUbEdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVReEpUazJKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Архітектура, меморіальні таблиці
- Скала-Подільський замок — оборонна споруда, пам'ятка архітектури національного значення. Збереглися руїни порохової вежі, оборонних мурів і палацу.
- Скала-Подільський парк — пам'ятка садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення.
- Церква Успіння Пресвятої Богородиці (збудована у 1882 замість однойменного дерев'яного храму 1720—1728 років; у ній брали шлюб Михайло Грушевський та Марія-Іванна з Вояківських, своячка місцевого пароха
- Римо-католицький Костел Небовзяття Пресвятої Діви Марії (1719, мурований)
- Народний дім (1885), тривалий час потребує ремонту
- Церква Успення Пресвятої Богородиці (з 2013 будується)
- Каплиця-усипальниця Голуховських, напівзруйнована
- Капличка, фігура Ісуса Христа (2002)
Споруджено пам'ятники Б. Хмельницькому (1954), на братській могилі воїнів ЧА (1957), на честь перемоги у 2-ій світовій війні (1988), жертвам сталінських репресій (1996), насипано символічну могилу УСС (1990).
- Пам'ятні хрести на честь Незалежності України (1992), скасування панщини (реставр. 1999)
- Пам'ятний знак Михайлу Грушевському в центральному сквері (2010)
- Меморіальні таблиці на честь Михайла Барана (1987), Б. Павлюка, М. Скала-Старицького (1995), на будівлі катівні НКВС (14.10.2015)
- 26 грудня 2014 року в центральному сквері Скали-Подільської проведено урочисте відкриття та посвяту священиками трьох конфесій меморіалу, спорудженого в пам'ять про загиблих героїв — учасників Революції Гідності та бойових дій на сході України — священик УПЦ КП (о. Ілля Негір), РКЦ — (о. Володимир Строгуш) та УГКЦ — (о. Василь Германюк).
Некрополі
У центрі містечка розташована братська могила радянських воїнів, які загинули за визволення Скали — 59 солдатів і офіцерів.
Над могилою — скульптура воїна на прямокутному постаменті. Біля підніжжя постаменту — плита з написом про увічнення пам'яті про воїнів. Паралельно з плитою розміщені по три гранітні плити із прізвищами загиблих воїнів. У тому ж ряду розташовані два окремі поховання з написами: «Здесь похоронен л-т Паршуков Вячеслав Михайлович…», «Здесь похоронен гв. к-н Брюзгин Николай Степанович…»
- Старе кладовище (вул. Крушельницької)
- Нове кладовище (вул. Крушельницької)
- Каплиця-усипальниця Голуховських (вул. Крушельницької)
- Єврейське кладовище (вул. Запотіччя)
Соціальна сфера і культура
Працюють загальноосвітня школа I—III ступенів та I—II ступенів, Будинок культури, бібліотека, музична школа, дитячий парк, поліклініка, ВАТ «Плодорозсадник», «Скала-Подільський спецкар'єр», ДП «Збруч», оздоровчий комплекс «Збруч», райсількомунгосп, МП «Аеліта», «Скеля» та ін., млин, туристичний комплекс «Тридесяте царство», торгові заклади.
Сільський естрадно-фольклорний гурт Театр пісні «Забава» відомий насамперед піснею «Лісапєт», одним із авторів якої є керівник гурту, директор місцевої музичної школи Наталя Фаліон. Гурт виступав на телевізійному фестивалі «Мелодія двох сердець». В репертуарі пісні «Наварю свіженького борщу», «Запорожець», «Машина-звір і баба-грім», «Коза гасає по ріллі», «Мачо», «Весілля у Василя».
У 2020 р. волонтери відкрили мобільну виставку «Скала, кордон і контрабанда». Презентували в Інтернеті через запровадження карантину в країні. Усього виставка містить 10 експозицій, що описують історії давніх жителів села Скала-Подільська.
Промисловість
Більшість місцевих підприємств працюють у сфері виробництва будівельних матеріалів.
- ДП «Дінтер Україна Скала» ТОВ «Дінтер Україна» — виробництво концентрату яблучного соку
- Скала-Подільський спецкар'єр — виробництво асфальту та мінерального порошку
- КП «Бурдяківці спецкар'єр» — щебінь різних фракцій
- ТОВ «Скала» — будівельні конструції.
Населення
Зміни населення | |
---|---|
рік | населення, осіб |
1966 | 4500 |
2001 | 4920 |
2007 | 4504 |
2017 | 4293 |
За даними перепису населення 2001 року мовний склад населення селища був таким:
Мова | Число осіб | Відсоток |
---|---|---|
українська | 4739 | 96,23 |
російська | 148 | 3 |
вірменська | 14 | 0,29 |
білоруська | 4 | 0,09 |
польська | 3 | 0,07 |
молдовська | 2 | 0,04 |
болгарська | 1 | 0,02 |
гагаузька | 1 | 0,02 |
угорська | 1 | 0,02 |
Релігія
Священики у Скалі-Подільській станом на 1 жовтня 2015 року:
- УГКЦ — о. Василь Германюк
- УПЦ КП — о. Ілля Негір
- РКЦ — о. Володимир Строгуш
- ЦХВЄ — Василь Лисюк
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5oTHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ01GOGxSREVsT0ROZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUazJMU1ZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDT1M1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSXdYeVZFTVNVNE0xOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPVFl0SlVRd0pUbEdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVReEpUazJKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Відомі люди
Народилися
- художник, мистецтвознавець Микола Анастазієвський,
- громадський діяч, інженер Байлюк Ієронім нагороджений Хрестами Симона Петлюри та Відродження і Воєнним хрестом УНР,
- радянський громадсько-політичний, військовий та освітній діяч. Учасник комуністичного руху в Західній Україні, засновник КПЗУ Михайло Баран,
- кристалограф, мінералог, професор Львівського національного університету ім. І.Франка Збігнєв Бартошинський,
- письменник Лев Василович,
- державні діячі батько і син Аґенори Ґолуховські,
- військовики А. та В. Калапаци,
- педагог, громадська діячка Л.-Ю.Кут,
- кооператор і громадський діяч І. Мартюк,
- архітектор В.Петелько,
- співак Мирослав Скала-Старицький,
- буковинський письменник, перекладач, педагог Аркадій Арсенович Щербань,
- актор Василь Юрчак,
- науковець, ректор НТУУ «КПІ», директор ННК «ІПСА», професор, д.т.н., академік НАНУ, зарубіжний член Російської академії наук, колишній міністр освіти України Михайло Згуровський.
- — (псевдо «Зір»)
- дунаєвецький надрайонний провідник ОУН — Хома Мартюк.
- чемпіон України з бодібілдінгу Ярослав Запотоцький
- Тарас Гашпір «Taracticus» — український реп — виконавець.
- живописець та різьбяр А.Шурма
- хоровий диригент, актор-аматор Г.Старицький
- працювала педагог, перекладач Марія-Іванна Грушевська (дружина Михайла Грушевського)
- довголітній парох церкви св. Миколая у Скалі, активний громадський діяч о. Олександр Левицький
Померли
- Рак Анатолій Васильович — діяч УПА, лицар Бронзового Хреста заслуги УПА.
Перебували
- 2 вересня 1424 року Великий князь Литовський Вітовт.
- 16 серпня 1617 року Станіслав Жолкевський.
- Травень 1621 року — воєвода краківський, підчаший коронний Станіслав Любомирський.
- 4 лютого 1624 року гетьман польний коронний Станіслав Конецьпольський.
- Історик, державно-політичний діяч Михайло Грушевський у місцевій церкві взяв шлюб
- Його донька, фольклористка та перекладачка Катерина Грушевська
- Українська письменниця, організаторка жіночого руху Наталія Кобринська у травні 1886 року брала участь у вінчанні Михайла та Марії Грушевських у Скалі
- Ростислава Білинська (1890—1968) — українська піаністка і педагогиня.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDFSdmQyVnlYMU5yWVd4aFgxQnZaR2xzYzJ0aExtcHdaeTh5TURCd2VDMVViM2RsY2w5VGEyRnNZVjlRYjJScGJITnJZUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- Януш Кердей — підкоморій Кам'янця-Подільського
- Ян Гербурт з Фельштина — каштелян Кам'янця-Подільського
- Миколай Гербурт з Фельштина — староста тлумацький, уланівський
- Збігнев Лянцкоронський
- Миколай Оссолінський (?—1663) — син Прокопа, зять Костянтина Корнякта
- Станіслав Лянцкоронський — польний гетьман коронний
- Геронім Лянцкоронський — підкоморій подільський (кам'янецький) 1658 р., ротмістр королівський, син попереднього
- Прецлав Лянцкоронський — каштелян чернігівський 1689 р., брат попереднього
- Миколай Лянцкоронський (†1706) — небіж попереднього
- Валентій Казімеж Межеєвський (Walenty Kazimierz Mierzejewski)
- Станіслав Антоній Щука — із зими 1687 року; також староста люблінський, підканцлер литовський.
- Адам Тарло — генерал-майор коронного війська,дідич Збрижа
- Казімєж Тарло — син генерала Адама Тарла
- Шимон Тарло — брат попереднього
- Бонавентура Тарло — брат попереднього
Див. також
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Скала-Подільська |
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2017 року (PDF(zip))
- Дмитро Полюхович. Скала — місто на скелях // Zbruch, 11.10.2016
- Prochaska, Antoni (1882). Codex epistolaris Vitoldi Magni Ducis Lithuaniae 1376-1430 (польська та латинська) . Cracoviae: Acad. Literarum. с. 37—39.
- Skała // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1889. — Т. X. — S. 642. (пол.)… S. 642
- Pomniki dziejowe Lwowa z archiwum miasta, t. 4: Księga ławnicza miejska 1441–1448, red. A. Czołowski, F. Jaworski, Lwów 1921, №69
- Косач (1998). Скала над Збручем. Хронологічні записки. Скала-Подільська: самвидав.
- Літопис Борщівщини. Випуск другий. 1993. с. 96.
- . skala.16mb.com/спогади-старожилів/прийшла-до-нас-червона-чума-й-ми-донин-2/. Архів оригіналу за 3 жовтня 2015. Процитовано 2 жовтня 2015.
- . Терен|Тернопільські експрес новини. Архів оригіналу за 3 жовтня 2015. Процитовано 2 жовтня 2015.
- Скала-Подільська ЗОШ І-ІІІ ступенів - Історія школи. spschool1.at.ua. Процитовано 2 жовтня 2015.
- Ірина Мандзій. Музей, з якого варто брати приклад // Вільне життя плюс.— Тернопіль, № 1 (15633) за 6 січня 2015.— С. 8
- Тернопільська обласна рада. te-rada.org. Процитовано 24 вересня 2015.
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- . Архів оригіналу за 30 вересня 2020. Процитовано 25 травня 2019.
- http://vilne.org.ua/index.php?option=com_content&view=article&id=15769:natalya-falion-na-chuzhomu-lisapeti
- Історія контрабанди, кордон, скала — на Тернопільщині відкрили онлайн-виставку - iternopolyanyn.com. iternopolyanyn.com (укр.). Процитовано 17 листопада 2020.
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- За переписом населення 2001 року
- О. Клименко, В. Уніят, Л. Черепій. Скала-Подільська // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — 708 с. — . — С. 269–270.
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2017 року
- . Архів оригіналу за 6 березня 2016. Процитовано 25 травня 2019.
- . Архів оригіналу за 13 березня 2017. Процитовано 25 липня 2019.
- Б.Мельничук. Байлюк Ієронім // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2010. — Т. 4 : А — Я (додатковий). — С. 25-26. — .
- Нестор Мизак. «За тебе, свята Україно», 1998.— С. 424
- Про довголітнього пароха Скали о. Олександра Левицького
- Сіцінський, Юхим (2009). Поділля під владою Литви (українська) . Кам’янець-Подільський. с. 95—96. ISBN .
- Listy Stanisława Żółkiewskiego 1584-1620 / pod red. J.T. Lubomirski. - Krakow, 1868. - s.144-145.
- Щаслива розправа з татарами Його Милості Пана Станіслава Конєцпольського польного гетьмана коронного на Поділлі, поблизу Шманьківців у році 1624, 6 лютого.
- В.Ханас. Кобринська Наталія Іванівна // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 106. — .
- Urzędnicy podolscy XIV—XVIII wieków / opracowali E. Janas, W. Kłaczewski, J. Kurtyka, A. Sochacka. — Kórnik, 1998. — S. 92. — całość, .
- Urzędnicy podolscy XIV—XVIII wieków… — S. 69.
- Boniecki A. Herbarz polski: wiadomości historyczno-genealogiczne o rodach szlacheckich. — Warszawa : Warszawskie Towarzystwo Akcyjne S. Orgelbranda S[yn]ów), 1909. — Cz. 1. — T. 13. — S. 338. (пол.)
- Ossolińscy (02) [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Lanckorońscy (03) [ 23 жовтня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Niesiecki К. Korona polska przy złotej wolności Starożytnemi Wszystkich Kathedr, Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Męstwem y odwagą, Naywyższemi Honorami a naypierwey Cnotą, Pobożnością y Swiątobliwością Ozdobiona… [ 1 жовтня 2018 у Wayback Machine.] — Lwów : w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu, 1740. — T. 3. — S. 259. (пол.)
- Palkij H. Szczuka St. Antoni h. Grabie, ps. Candidus Veronensis (ok. 1654—1710) // Polski Słownik Biograficzny. — Warszawa — Kraków, 2011. — T. XLVII/3, zesz. 194. — S. 470. (пол.)
- Tarłowie (02) [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
Джерела
- Андрушків Б. Некрополі Тернопільщини, або Про що розповідають мовчазні могили. — Тернопіль : Підручники і посібники, 1998.
- Головко В. В. Скала-Подільська // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 593. — .
- Грушевський М. Опись подільських замків 1494 р.
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Клименко О., Уніят В., Черепій Л. Скала-Подільська // Тернопільський енциклопедичний словник: у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль: Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 269—270. — .
- Косач М. Скала над Збручем. Хронологічні записки. — Скала, 1998.
- Skała // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1889. — Т. X. — S. 642. (пол.) — S. 642—643. (пол.)
Посилання
- Історія Скали-Подільської
- Дмитро Полюхович. Скала — місто на скелях // Zbruch, 11.10.2016
- Скала-Подільська селищна рада
- Сайт Скала-Подільської ЗОШ І-ІІ ступенів
- Сайт Скала-Подільської ЗОШ І-ІІІ ступенів
- Скала-Подільський дитячий парк
- Сайт парафії УГКЦ у Скалі-Подільській
- Сайт парафії УГКЦ у Скалі-Подільській у Facebook
- Сайт будівництва храму УГКЦ у Скалі-Подільській
- Скала-Подільська на youtube
- Скала-Подільська. Замки та храми України.
- Скала-Подільський замок (фото і опис)
- Альбом з картами Скали-Подільської
- Кадастральна карта 1859
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya maye kilka nedolikiv Bud laska dopomozhit udoskonaliti yiyi abo obgovorit ci problemi na storinci obgovorennya Cya stattya mistit pravopisni leksichni gramatichni stilistichni abo inshi movni pomilki yaki treba vipraviti Vi mozhete dopomogti vdoskonaliti cyu stattyu pogodivshi yiyi iz chinnimi movnimi standartami berezen 2017 Cya stattya mozhe mistiti originalne doslidzhennya Bud laska udoskonalte yiyi perevirivshi sumnivni tverdzhennya j dodavshi posilannya na dzherela Tverdzhennya yaki mistyat lishe originalne doslidzhennya mayut buti vilucheni berezen 2017 Skala Podi lska do 1939 Skala nad Zbruchem selishe v Chortkivskomu rajoni Ternopilskoyi oblasti Ukrayini na zahidnomu Podilli Roztashovane na pravomu berezi richki Zbruch za 37 km vid rajonnogo centru ye zaliznichna stanciya selishe Skala PodilskaGerb Skali Podilskoyi Prapor Skali PodilskoyiZverhu donizu Vid na Kostel Vnebovzyattya Presvyatoyi Divi Mariyi Mayetok Goluhovskih Kaplicya Ruyini zamkovogo palacuKrayina UkrayinaOblast Ternopilska oblastRajon Borshivskij rajonRada Skala Podilska selishna radaKod KATOTTG UA61060350010027203Osnovni daniZasnovano 1210 rokuMagdeburzke pravo imovirno z 1448 roku ponovleno v 1518 rociStatus iz 2024 rokuPlosha 15 2 km Naselennya 4293 01 01 2017 Gustota 282 4 osib km Poshtovij indeks 48720Telefonnij kod 380 3541Geografichni koordinati 48 51 06 pn sh 26 12 04 sh d H G OVodojma richki Zbruch Chorni kriniciVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya Skala PodilskaDo rajcentru avtoshlyahami 37 kmDo obl centru zalizniceyu 127 km avtoshlyahami 108 kmSelishna vladaAdresa 48720 Ternopilska oblast Chortkivskij rajon smt Skala Podilska 48720Golova selishnoyi radi Viktor Pavlovich MironchukVebstorinka http skala podilska at ua KartaSkala PodilskaSkala PodilskaSkala Podilska u Vikishovishi Vid veresnya 2015 roku centr Skala Podilskoyi selishnoyi gromadi Naselennya 4258 osib 2015 Geografiya ta geologiyaMistechko roztashovane za 108 km vid oblasnogo centru ta za 37 km vid rajonnogo centru Nazva mistechka vidbivaye osoblivosti relyefu ta geologichnoyi strukturi miscevosti Tuteshni nadzbruchanski gori zi skelyastimi urvishami buli serjoznoyu pereponoyu dlya vorogiv Na vidminu vid navkolishnoyi miscevosti de vidkladennya vapnyaku nalezhat do kolis bar yernogo rifu davnogo Sarmatskogo morya sho nalezhit do neogenovogo periodu kajnozoyu u samij Skali voni ye spadshinoyu siluru Vidslonennya silurijskogo periodu bilya Skala Podilskogo zamku vid 1996 roku ohoronyayutsya derzhavoyu yak pam yatka geologiyi miscevogo znachennya U selishi richka Chorni krinici vpadaye u richku Zbruch IstoriyaKostel Vnebovzyattya Presvyatoyi Divi Mariyi traven 2010Arheologichni znahidki Poblizu Skali Podilskoyi viyavleno arheologichni pam yatki goligradskoyi grupi frakijskogo galshtatu Yak zasvidchili doslidzhennya provedeni u 1920 h rokah polskimi arheologami na teritoriyi zamku slov yani selilisya tut prinajmni vid VIII stolittya Bulo rozkopano velikij kultovij majdanchik z zhertovnikom Na dumku vchenih svyatilishe diyalo u VIII IX st Chimalij shar popelu vid zhertovnih vognish i chiselni zalishki votivnih predmetiv svidchat sho ce buv vazhlivij sakralnij centr Pochatki mista feodalna doba 1360 1370 ti sporudzheno Skala Podilskij zamok Pislya tatarskogo napadu buv vidbudovanij za spriyannya knyaziv Koriyatovichiv 13 chervnya 1395 roku persha pisemna zgadka pro Skalu korol Vladislav II Yagajlo nadav Spitkovi z Melshtina u volodinnya podilski zamki 1395 roku velikij knyaz Litovskij Vitovt zajnyav Skalu pislya vtechi knyazya Fedora Koriyatovicha V 1441 roci mistechko vzhe koristuvalosya magdeburzkim pravom buv vijt Mihajlo Poselennya zaznalo spustoshen pid chas napadiv tatar 1497 1516 1539 1615 1515 roku korol Sigizmund I Starij peredav mistechko u vlasnist kam yaneckomu starosti Stanislavu Lyanckoronskomu 1518 r Skala otrimala pravo na shotizhnevi torgi u vivtorok ta richnij yarmarok na svyato Voznesinnya Gospodnogo i stala centrom Skalskogo starostva Sigizmund I Starij vidav novij privilej yakim vidnoviv magdeburzke pravo dlya Skali starij buv vtrachenij pid chas voyen 1539 roku misto pislya jogo spalennya volohami otrimalo zvilnennya na odin rik vid splati zokrema chinshu 1615 roku lyustraciya fiksuye spustoshennya skalskogo starostva vnaslidok napadu tatar 1620 roku vidbito napad na Skalu yanichariv Pid chas napadu Budzhackoyi ordi na Zahidne Podillya vzimku 1624 go Stefan Hmeleckij buv vislanij na rozvidku z lyudmi Tomasha Zamojskogo ta 4 kozackimi horugvami koronnogo getmana Stanislava Konyecpolskogo do rajonu Skala Chortkiv U serpni 1648 u chasah Hmelnichchini Skalu zahopili kozacko selyanski zagoni 1657 Skalu vzyali vijska transilvanskogo knyazya Dyerdya II Rakoci 1672 Skalu vzyalo osmanske vijsko sultana Mehmeda IV Vidtak do 1699 roku Skala vhodila do skladu Osmanskoyi imperiyi yak rezidenciya nahiye a koli Podillya povernulosya do Rechi Pospolitoyi miscevij zamok vtrativ oboronne znachennya i nastupni vlasniki Adam Tarlo z nashadkami vikoristovuvali jogo yak rezidenciyu 1770 Skala zaznala velikih vtrat vid epidemiyi chumi vnaslidok yakoyi misto znelyudnilo a jogo ekonomika zanepala Avstrijskij i avstro ugorskij periodi 1785 cherez zanepad Skala perevedena do kategoriyi zashtatnih mistechok Na chas peredachi Ternopilskogo okrugu rosiyanam 1809 vlasnikom Skali buv graf Stanislav Kossakovskij Koli zh Ternopillya povernulosya do skladu Avstriyi lito 1815 roku vlasnik mistechka zminivsya Nim stav shlyahtich Vojcyeh Goluhovskij 1772 1840 yakij uspadkuvav majzhe vsi mayetnosti Kossakovskogo Novij gospodar ne vidnovlyuvav staru zanepalu rezidenciyu yaka bula na teritoriyi zamku a zbuduvav novu na protilezhnij pivdennij okolici mista Bilya neyi vin nakazav zavesti park yakij isnuye dosi na ploshi majzhe 26 ga j nalichuye ponad sotnyu vidiv derev i chagarnikiv zajmayuchi ploshu majzhe 26 ga Nastupnim yiyi vlasnikami buli Agenor Romuald Goluhovskij 1812 1875 trichi cisarskij namisnik Galichini 1849 1859 1866 1868 1871 1875 u Skali kolis navit stoyav jomu pam yatnik i jogo sin Agenor Adam Goluhovskij 1849 1921 ministr zakordonnih sprav Avstro Ugorshini Goluhovski volodili Skaloyu nad Zbruchem do veresnya 1939 roku 1885 roku tolokoyu bulo zbudovano primishennya Narodnogo Domu Diyali Prosvita Sich Silskij gospodar Ridna shkola Soyuz ukrayinok ta inshi ukrayinski tovaristva kooperativi Period ZUNR 1 listopada 1918 roku u Lvovi bulo zdijsneno vijskovij perevorot vnaslidok chogo v Galichini u Skali zokrema bula vstanovlena ukrayinska vlada Pochalasya ukrayinsko polska vijna V lipni 1919 roku v budinku grafa Goluhovskogo mistivsya shtab II korpusu UGA nachalnikom shtabu buv Sen Goruk V primishenni shkoli rozmishuvavsya lazaret v primishenni gmini harchova uprava uprava bojovogo zabezpechennya ta inshi vijskovi upravi V UGA bralo uchast 23 ryadovih ta pidstarshin zi Skali 14 lipnya 1919 roku z balkonu dvopoverhovogo budinku na vulici 17 Veresnya pered galickim vijskom vistupav Simon Petlyura 17 lipnya 1919 roku vijska II korpusu Ukrayinskoyi galickoyi armiyi perejshli Zbruch na dopomogu UNR v borotbi z bilshovikami Period Drugoyi Rechi Pospolitoyi 20 veresnya 1920 roku Skala bula okupovana Polsheyu Pochavsya 19 richnij period polskoyi okupaciyi pidtverdzhenoyi 14 bereznya 1923 roku rishennyam Radi Posliv Antanti 1921 rik v Polshi provedeno zagalnij perepis naselennya Zgidno perepisu v Skali prozhivalo 4010 osib Cogo zh roku yevrejska gromada pobuduvala Bet Am narodnij dim Rozkishna rezidenciya Goluhovskih silno postrazhdala za Pershoyi svitovoyi vijni i ne bula vidnovlena do samoyi Drugoyi svitovoyi u radyanski chasi yiyi rozibrali na budmateriali Vid kompleksu rezidenciyi do nashogo chasu dijshla lishen oficina fligel iz gostroverhoyu vezheyu ta v yizna brama zi storozhkoyu Pro rodinu Goluhovskih nagaduyut takozh ruyini rodinnoyi kaplichki grobivcya Goluhovskih na staromu cvintari Radyanskij period 17 veresnya 1939 roku radyanski vijska perejshli Zbruch vstupili v zbrojnu sutichku z polskimi prikordonnikami ta zajnyali Skalu 17 veresnya 1939 roku bula nedilya Ya same v seredu chi chetver priyihala zi Lvova vid sestri Oli Dobirayuchis dodomu ya bachila znishenu bombarduvalnikami Nimechchini dorogu z Ternopolya do Skali U Lvovi vsi chekali sho zajdut nimci a naspravdi nash kraj buv viddanij Stalinu za tayemnoyu domovlenistyu z Gitlerom Zvichajno mi todi v 39 mu lishe zdogaduvalisya pro ce a povna pravda vidkrilisya vzhe za nezalezhnoyi Ukrayini Dekilka dniv na Volohah stoyav tuman gurkit mij tato vse divuvavsya sho tam robitsya u sovitiv 17 veresnya vse proyasnilosya vdosvita z yavilisya pershi vijskovi z tiyeyi storoni Perehodili moskali Zbruch i na Starij Skali i na grebli mlina Navproti Kuriliv de zaraz mist na Kam yanec voni zrobili pontonnu perepravu j same tam proyizhdzhali mashini i vsya tehnika Jshli voni neohajni pogano odyagneni odnim slovom Aziya chervona chuma kotra zalizla syudi i mi ne mozhemo yiyi ponini zbutisya Ot todi to mi vpershe poznajomilisya zi slovami net da chasy 17 sichnya 1940 roku ukazom Verhovnoyi Radi URSR Skala perejmenovana na Skala Podilsku z vidnesennyam do rozryadu sil i utvoreno Skala Podilskij rajon yakij proisnuvav do 1959 roku 14 lipnya 1941 6 kvitnya 1944 pid nacistskoyu okupaciyeyu pid chas yakoyi nimecki vijska na okolicyah Skali Podilskoyi rozstrilyali 2350 osib zhiteliv selisha i navkolishnih sil Takozh bulo vbito ponad 1 5 tis yevreyiv meshkanciv selisha 1944 r stvoreno kolgosp 1950 plodoyagidnij radgosp Skala Podilskij Protyagom 1945 1946 rr vidbudovano ta rekonstrujovano spirtovij i cegelnij zavodi Stvoreno promislovij i harchovij kombinati promartil Progres U 1947 r pochav diyati zavod holodnogo asfaltobetonu 1949 ovochekonservnij zavod 1972 shebenevij zavod U Skali Podilskij vihodili gazeti Radyanskij selyanin organ RK KP b U i rajonnoyi radi deputativ trudyashih 1947 1959 rr Bilshovickij shlyah 1950 1952 rr Stalinskim shlyahom 1953 r dvi ostanni organi politviddiliv MTS V 1956 roci Skala Podilska otrimala status smt U 1976 roci rozpochala robotu serednya shkola 1 v centri selisha todi v shkoli navchalos 712 uchniv Period pislya vidnovlennya nezalezhnosti Ukrayini Z 24 serpnya 1991 v skladi nezalezhnoyi Ukrayini Naprikinci 2014 roku v primishenni shkoli pochav diyati muzej istoriyi mistechka Iniciator hudozhnik Yevgen Shpak jomu dopomagala vchitel istoriyi Oksana Underko V planah Ye Shpaka perenesennya ekspoziciyi do primishennya miscevogo Narodnogo Domu budivlya yakogo potrebuye vidnovlennya 2015 rik Skala stala centrom Skala Podilskoyi selishnoyi gromadi 17 lipnya 2020 roku v rezultati administrativno teritorialnoyi reformi ta likvidaciyi Borshivskogo rajonu selishe uvijshlo do skladu Chortkivskogo rajonu Pam yatkiPrirodi Geologichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Vidslonennya siluru v Skali Podilskij Gidrologichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Korolivska krinicya Botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Vikovi dubi Skala Podilska mezhuye z nacionalnim prirodnim parkom Podilski Tovtri Skala Podilskij zamokCerkva Sv MikolayaPam yatnik Bogdanu HmelnickomuKaplicya usipalnicya GoluhovskihArhitektura memorialni tablici Skala Podilskij zamok oboronna sporuda pam yatka arhitekturi nacionalnogo znachennya Zbereglisya ruyini porohovoyi vezhi oboronnih muriv i palacu Skala Podilskij park pam yatka sadovo parkovogo mistectva zagalnoderzhavnogo znachennya Cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici zbudovana u 1882 zamist odnojmennogo derev yanogo hramu 1720 1728 rokiv u nij brali shlyub Mihajlo Grushevskij ta Mariya Ivanna z Voyakivskih svoyachka miscevogo paroha Rimo katolickij Kostel Nebovzyattya Presvyatoyi Divi Mariyi 1719 murovanij Narodnij dim 1885 trivalij chas potrebuye remontu Cerkva Uspennya Presvyatoyi Bogorodici z 2013 buduyetsya Kaplicya usipalnicya Goluhovskih napivzrujnovana Kaplichka figura Isusa Hrista 2002 Sporudzheno pam yatniki B Hmelnickomu 1954 na bratskij mogili voyiniv ChA 1957 na chest peremogi u 2 ij svitovij vijni 1988 zhertvam stalinskih represij 1996 nasipano simvolichnu mogilu USS 1990 Pam yatni hresti na chest Nezalezhnosti Ukrayini 1992 skasuvannya panshini restavr 1999 Pam yatnij znak Mihajlu Grushevskomu v centralnomu skveri 2010 Memorialni tablici na chest Mihajla Barana 1987 B Pavlyuka M Skala Starickogo 1995 na budivli kativni NKVS 14 10 2015 26 grudnya 2014 roku v centralnomu skveri Skali Podilskoyi provedeno urochiste vidkrittya ta posvyatu svyashenikami troh konfesij memorialu sporudzhenogo v pam yat pro zagiblih geroyiv uchasnikiv Revolyuciyi Gidnosti ta bojovih dij na shodi Ukrayini svyashenik UPC KP o Illya Negir RKC o Volodimir Strogush ta UGKC o Vasil Germanyuk NekropoliU centri mistechka roztashovana bratska mogila radyanskih voyiniv yaki zaginuli za vizvolennya Skali 59 soldativ i oficeriv Nad mogiloyu skulptura voyina na pryamokutnomu postamenti Bilya pidnizhzhya postamentu plita z napisom pro uvichnennya pam yati pro voyiniv Paralelno z plitoyu rozmisheni po tri granitni pliti iz prizvishami zagiblih voyiniv U tomu zh ryadu roztashovani dva okremi pohovannya z napisami Zdes pohoronen l t Parshukov Vyacheslav Mihajlovich Zdes pohoronen gv k n Bryuzgin Nikolaj Stepanovich Stare kladovishe vul Krushelnickoyi Nove kladovishe vul Krushelnickoyi Kaplicya usipalnicya Goluhovskih vul Krushelnickoyi Yevrejske kladovishe vul Zapotichchya Socialna sfera i kulturaPracyuyut zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv ta I II stupeniv Budinok kulturi biblioteka muzichna shkola dityachij park poliklinika VAT Plodorozsadnik Skala Podilskij speckar yer DP Zbruch ozdorovchij kompleks Zbruch rajsilkomungosp MP Aelita Skelya ta in mlin turistichnij kompleks Tridesyate carstvo torgovi zakladi Silskij estradno folklornij gurt Teatr pisni Zabava vidomij nasampered pisneyu Lisapyet odnim iz avtoriv yakoyi ye kerivnik gurtu direktor miscevoyi muzichnoyi shkoli Natalya Falion Gurt vistupav na televizijnomu festivali Melodiya dvoh serdec V repertuari pisni Navaryu svizhenkogo borshu Zaporozhec Mashina zvir i baba grim Koza gasaye po rilli Macho Vesillya u Vasilya U 2020 r volonteri vidkrili mobilnu vistavku Skala kordon i kontrabanda Prezentuvali v Interneti cherez zaprovadzhennya karantinu v krayini Usogo vistavka mistit 10 ekspozicij sho opisuyut istoriyi davnih zhiteliv sela Skala Podilska PromislovistBilshist miscevih pidpriyemstv pracyuyut u sferi virobnictva budivelnih materialiv DP Dinter Ukrayina Skala TOV Dinter Ukrayina virobnictvo koncentratu yabluchnogo soku Skala Podilskij speckar yer virobnictvo asfaltu ta mineralnogo poroshku KP Burdyakivci speckar yer shebin riznih frakcij TOV Skala budivelni konstruciyi NaselennyaZmini naselennyarik naselennya osib1966 45002001 49202007 45042017 4293 Za danimi perepisu naselennya 2001 roku movnij sklad naselennya selisha buv takim Mova Chislo osib Vidsotokukrayinska 4739 96 23rosijska 148 3virmenska 14 0 29biloruska 4 0 09polska 3 0 07moldovska 2 0 04bolgarska 1 0 02gagauzka 1 0 02ugorska 1 0 02ReligiyaSvyasheniki u Skali Podilskij stanom na 1 zhovtnya 2015 roku UGKC o Vasil Germanyuk UPC KP o Illya Negir RKC o Volodimir Strogush CHVYe Vasil LisyukSinagoga Skala Podilska Vidomi lyudiNarodilisya hudozhnik mistectvoznavec Mikola Anastaziyevskij gromadskij diyach inzhener Bajlyuk Iyeronim nagorodzhenij Hrestami Simona Petlyuri ta Vidrodzhennya i Voyennim hrestom UNR radyanskij gromadsko politichnij vijskovij ta osvitnij diyach Uchasnik komunistichnogo ruhu v Zahidnij Ukrayini zasnovnik KPZU Mihajlo Baran kristalograf mineralog profesor Lvivskogo nacionalnogo universitetu im I Franka Zbignyev Bartoshinskij pismennik Lev Vasilovich derzhavni diyachi batko i sin Agenori Goluhovski vijskoviki A ta V Kalapaci pedagog gromadska diyachka L Yu Kut kooperator i gromadskij diyach I Martyuk arhitektor V Petelko spivak Miroslav Skala Starickij bukovinskij pismennik perekladach pedagog Arkadij Arsenovich Sherban aktor Vasil Yurchak naukovec rektor NTUU KPI direktor NNK IPSA profesor d t n akademik NANU zarubizhnij chlen Rosijskoyi akademiyi nauk kolishnij ministr osviti Ukrayini Mihajlo Zgurovskij psevdo Zir dunayeveckij nadrajonnij providnik OUN Homa Martyuk chempion Ukrayini z bodibildingu Yaroslav Zapotockij Taras Gashpir Taracticus ukrayinskij rep vikonavec zhivopisec ta rizbyar A Shurma horovij dirigent aktor amator G Starickij pracyuvala pedagog perekladach Mariya Ivanna Grushevska druzhina Mihajla Grushevskogo dovgolitnij paroh cerkvi sv Mikolaya u Skali aktivnij gromadskij diyach o Oleksandr LevickijPomerli Rak Anatolij Vasilovich diyach UPA licar Bronzovogo Hresta zaslugi UPA Perebuvali 2 veresnya 1424 roku Velikij knyaz Litovskij Vitovt 16 serpnya 1617 roku Stanislav Zholkevskij Traven 1621 roku voyevoda krakivskij pidchashij koronnij Stanislav Lyubomirskij 4 lyutogo 1624 roku getman polnij koronnij Stanislav Konecpolskij Istorik derzhavno politichnij diyach Mihajlo Grushevskij u miscevij cerkvi vzyav shlyub Jogo donka folkloristka ta perekladachka Katerina Grushevska Ukrayinska pismennicya organizatorka zhinochogo ruhu Nataliya Kobrinska u travni 1886 roku brala uchast u vinchanni Mihajla ta Mariyi Grushevskih u Skali Rostislava Bilinska 1890 1968 ukrayinska pianistka i pedagoginya Skalecki starosti Porohova vezha zamku Skala PodilskaYanush Kerdej pidkomorij Kam yancya Podilskogo Yan Gerburt z Felshtina kashtelyan Kam yancya Podilskogo Mikolaj Gerburt z Felshtina starosta tlumackij ulanivskij Zbignev Lyanckoronskij Mikolaj Ossolinskij 1663 sin Prokopa zyat Kostyantina Kornyakta Stanislav Lyanckoronskij polnij getman koronnij Geronim Lyanckoronskij pidkomorij podilskij kam yaneckij 1658 r rotmistr korolivskij sin poperednogo Preclav Lyanckoronskij kashtelyan chernigivskij 1689 r brat poperednogo Mikolaj Lyanckoronskij 1706 nebizh poperednogo Valentij Kazimezh Mezheyevskij Walenty Kazimierz Mierzejewski Stanislav Antonij Shuka iz zimi 1687 roku takozh starosta lyublinskij pidkancler litovskij Adam Tarlo general major koronnogo vijska didich Zbrizha Kazimyezh Tarlo sin generala Adama Tarla Shimon Tarlo brat poperednogo Bonaventura Tarlo brat poperednogoDiv takozhSkala Podilska dibrova Skala Podilska koloniya chapel Skala Podilske rodovishe vapnyakiv Skala Podilskij dub Skala Podilskij yasen Skala Podilskij zamok Skala Podilskij rajon Skala Podilskij park Podillya Zahidne PodillyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Skala PodilskaPrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2017 roku PDF zip Dmitro Polyuhovich Skala misto na skelyah Zbruch 11 10 2016 Prochaska Antoni 1882 Codex epistolaris Vitoldi Magni Ducis Lithuaniae 1376 1430 polska ta latinska Cracoviae Acad Literarum s 37 39 Skala Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1889 T X S 642 pol S 642 Pomniki dziejowe Lwowa z archiwum miasta t 4 Ksiega lawnicza miejska 1441 1448 red A Czolowski F Jaworski Lwow 1921 69 Kosach 1998 Skala nad Zbruchem Hronologichni zapiski Skala Podilska samvidav Litopis Borshivshini Vipusk drugij 1993 s 96 skala 16mb com spogadi starozhiliv prijshla do nas chervona chuma j mi donin 2 Arhiv originalu za 3 zhovtnya 2015 Procitovano 2 zhovtnya 2015 Teren Ternopilski ekspres novini Arhiv originalu za 3 zhovtnya 2015 Procitovano 2 zhovtnya 2015 Skala Podilska ZOSh I III stupeniv Istoriya shkoli spschool1 at ua Procitovano 2 zhovtnya 2015 Irina Mandzij Muzej z yakogo varto brati priklad Vilne zhittya plyus Ternopil 1 15633 za 6 sichnya 2015 S 8 Ternopilska oblasna rada te rada org Procitovano 24 veresnya 2015 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Arhiv originalu za 30 veresnya 2020 Procitovano 25 travnya 2019 http vilne org ua index php option com content amp view article amp id 15769 natalya falion na chuzhomu lisapeti Istoriya kontrabandi kordon skala na Ternopilshini vidkrili onlajn vistavku iternopolyanyn com iternopolyanyn com ukr Procitovano 17 listopada 2020 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Za perepisom naselennya 2001 roku O Klimenko V Uniyat L Cherepij Skala Podilska Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya 708 s ISBN 978 966 528 279 2 S 269 270 Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2017 roku Arhiv originalu za 6 bereznya 2016 Procitovano 25 travnya 2019 Arhiv originalu za 13 bereznya 2017 Procitovano 25 lipnya 2019 B Melnichuk Bajlyuk Iyeronim Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2010 T 4 A Ya dodatkovij S 25 26 ISBN 978 966 528 318 8 Nestor Mizak Za tebe svyata Ukrayino 1998 S 424 Pro dovgolitnogo paroha Skali o Oleksandra Levickogo Sicinskij Yuhim 2009 Podillya pid vladoyu Litvi ukrayinska Kam yanec Podilskij s 95 96 ISBN 978 966 1638 27 2 Listy Stanislawa Zolkiewskiego 1584 1620 pod red J T Lubomirski Krakow 1868 s 144 145 Shasliva rozprava z tatarami Jogo Milosti Pana Stanislava Konyecpolskogo polnogo getmana koronnogo na Podilli poblizu Shmankivciv u roci 1624 6 lyutogo V Hanas Kobrinska Nataliya Ivanivna Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 106 ISBN 966 528 199 2 Urzednicy podolscy XIV XVIII wiekow opracowali E Janas W Klaczewski J Kurtyka A Sochacka Kornik 1998 S 92 ISBN 83 85213 00 7 calosc ISBN 83 85213 22 8 Urzednicy podolscy XIV XVIII wiekow S 69 Boniecki A Herbarz polski wiadomosci historyczno genealogiczne o rodach szlacheckich Warszawa Warszawskie Towarzystwo Akcyjne S Orgelbranda S yn ow 1909 Cz 1 T 13 S 338 pol Ossolinscy 02 21 veresnya 2013 u Wayback Machine pol Lanckoronscy 03 23 zhovtnya 2013 u Wayback Machine pol Niesiecki K Korona polska przy zlotej wolnosci Starozytnemi Wszystkich Kathedr Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Mestwem y odwaga Naywyzszemi Honorami a naypierwey Cnota Poboznoscia y Swiatobliwoscia Ozdobiona 1 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Lwow w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu 1740 T 3 S 259 pol Palkij H Szczuka St Antoni h Grabie ps Candidus Veronensis ok 1654 1710 Polski Slownik Biograficzny Warszawa Krakow 2011 T XLVII 3 zesz 194 S 470 pol Tarlowie 02 21 veresnya 2013 u Wayback Machine pol DzherelaAndrushkiv B Nekropoli Ternopilshini abo Pro sho rozpovidayut movchazni mogili Ternopil Pidruchniki i posibniki 1998 Golovko V V Skala Podilska Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 593 ISBN 978 966 00 1290 5 Grushevskij M Opis podilskih zamkiv 1494 r Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Klimenko O Uniyat V Cherepij L Skala Podilska Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 269 270 ISBN 978 966 528 279 2 Kosach M Skala nad Zbruchem Hronologichni zapiski Skala 1998 Skala Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1889 T X S 642 pol S 642 643 pol PosilannyaIstoriya Skali Podilskoyi Dmitro Polyuhovich Skala misto na skelyah Zbruch 11 10 2016 Skala Podilska selishna rada Sajt Skala Podilskoyi ZOSh I II stupeniv Sajt Skala Podilskoyi ZOSh I III stupeniv Skala Podilskij dityachij park Sajt parafiyi UGKC u Skali Podilskij Sajt parafiyi UGKC u Skali Podilskij u Facebook Sajt budivnictva hramu UGKC u Skali Podilskij Skala Podilska na youtube Skala Podilska Zamki ta hrami Ukrayini Skala Podilskij zamok foto i opis Albom z kartami Skali Podilskoyi Kadastralna karta 1859Portal Ternopilshina