Філаре́т Миха́йлович Коле́сса (17 липня 1871, село Татарське, тепер село Піщани Стрийського району Львівської області — 3 березня 1947, місто Львів) — український етнограф, фольклорист, композитор, музикознавець і літературознавець. Дійсний член Наукового Товариства ім. Т. Шевченка (з 1909), ВУАН (з 1929). Депутат Верховної Ради УРСР 2-го скликання. Засновник українського етнографічного музикознавства.
Брат Олександра та Івана Колесс. Батько Миколи Колесси, Дарії Колесси-Залеської та Софії Колесси-Сондей, стрийко піаністки Любки Колесси.
Життєпис
Народився у місті Добромилі (за даними енциклопедій — у селі Татарське, тепер Піщани Стрийського району). З 1878 року навчався у навчальному закладі міста Стрия (тепер Стрийська школа № 7).
У 1891—1892 навчався у Віденському університеті, зокрема прослухав курс лекцій з гармонії в Антона Брукнера. У 1896 році закінчив Львівський університет.
Викладав у гімназіях Львова, Стрия, Самбора. В різні часи працював з І. Франком, М. Лисенком, Лесею Українкою. В 1918 році захистив дисертацію у Віденському університеті та отримав вчений ступінь доктора філології. Досліджував ритміку українських народних пісень, народні пісні Галичини, Волині, Лемківщини.
у 1922 — 1924 рр. викладав українську словесність в Українському таємному університеті у Львові. Під час радянської анексії Західної України був обраний у жовтні 1939 депутатом Народних Зборів Західної України, у 1947 — депутатом Верховної Ради СРСР. 3 1939 — професор Львівського університету, директор державного музею етнографії у Львові (з 1940), керівник львівського відділу Інституту мистецтвознавства, фольклору і етнографії Академії Наук УРСР (з 1940). Учасник міжнародних конгресів фольклористів, музикознавців і філологів (Прага, Варшава, Відень, Антверпен).
Помер 3 березня 1947 року у віці 75 років у Львові. Похований у родинному гробівці на 78 полі Личаківського цвинтаря.
Родина
Великий вплив на музичні та фольклорні зацікавлення молодого Ф. Колесси мав його старший брат Іван Колесса, автор збірника «Галицько-руські народні пісні з мелодіями». За його настановами Ф. Колесса активно збирав народну творчість, опрацьовував народні пісні для хору, вокальних ансамблів.
Наукова діяльність
Академік Філарет Михайлович Колесса — вчений зі світовим ім'ям, багатогранна і плідна діяльність стала видатним внеском до розвитку української фольклористики і літературознавства.
Використовуючи культурно-історичний, та методи антропологічної школи, Філарет Колесса тверезо оцінював можливості кожної зі шкіл. Користуючись порівняльно-історичним методом, науковець не розділяв думок школи компаративізму, адепти котрої, захоплюючись різними впливами, намагалися надто заглибитись в історію. На думку Колесси, Михайло Драгоманов, Микола Сумцов, Іван Франко у своїх наукових розвідках часто перебільшували значення іноземних впливів . Тому найбільшим методологічним авторитетом для фольклориста був Михайло Грушевський, який, на його думку, обрав правильний предмет дослідження, а саме ступінь інтернаціональності мандрівних сюжетів та процес їхньої денаціоналізації, що дало змогу органічно засвоїти їх на українському ґрунті.
Методологію Ф. Колесси можна охарактеризувати як комплексний підхід до аналізу творів усної словесності. Дослідник переконаний, що всі методи повинні застосовуватися до певного фольклорного жанру для висвітлення різних його аспектів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF5THlWRU1DVkJNeVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09GOGxSREFsUWpjbFJUSWxPREFsT1RrbFJERWxPVGNsUkRBbFFqY2xSREFsUWpRbFJERWxPRE5mSlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRrM0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMVh5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01sOGxSREFsUWpkZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNFh6RXdNQzBsUkRFbE9EQWxSREVsT1RZbFJERWxPRGNsUkRFbE9EY2xSREVsT0VaZkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTWw4bFJERWxPREVsUkRBbFFqSWxSREVsT1RZbFJERWxPREpmSlVNeUpVRkNKVVF3SlRrMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTFKVVF4SlRrM0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVU15SlVKQ0xtcHdaV2N2TkRBd2NIZ3RKVVF3SlVFekpVUXhKVGczSlVRd0pVSXdKVVF4SlRneEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0WHlWRU1DVkNOeVZGTWlVNE1DVTVPU1ZFTVNVNU55VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNE0xOGxSREVsT0RNbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJERWxPVGNsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJERWxPRFZmSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKREpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVkNOMThsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRak1sUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRamhmTVRBd0xTVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZFTVNVNE55VkVNU1U0TnlWRU1TVTRSbDhsUkRBbFFqSWxSREFsUWpnbFJERWxPRFVsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJERWxPRE5mSlVRd0pVSXlYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1sOGxReklsUVVJbFJEQWxPVFVsUkRBbFFrUWxSREFsUWpVbFJERWxPVGNsUkRBbFFqUWxSREFsUWpnbFF6SWxRa0l1YW5CbFp3PT0uanBlZw==.jpeg)
«Огляд українсько-руської народної поезії»
«Огляд українсько-руської народної поезії» Ф. Колесси вперше був надрукований 1905 року у Львові заходом Товариства «Просвіта». Праця мала на меті зацікавити широкий загал народно-пісенною культурою, поглибити розуміння її вартості та значення для національного становлення.
«Огляд…» зокрема розпочинає низку цінних праць, у яких Ф. Колесса втілив власну оригінальну концепцію жанрової систематизації українського фольклору. Серед таких робіт — рукописний (1914, у співпраці з Осипом Роздольським) для австрійського проекту , розвідка (1932), енциклопедична стаття для Української загальної енциклопедії (1930—1935) і добре знана монографія хрестоматія «Українська усна словесність» (1938).
Водночас — це важлива віха розвитку і розуміння популяризаторських і навчально-дидактичних концепцій Ф. Колесси. Ідеться про створення науково-популярної, навчальної-довідкової літератури з українського фольклору й фольклористики — заходи, в яких був тісно заанґажований учений і які однозначно потрібно трактувати в контексті актуальної для західноєвропейської гуманітарної науки зламу XIX—XX століть та тенденції до інституалізації народознавчих дисциплін.
Важливо, що в цьому процесі українська фольклористика рухалася в авангарді наукового поступу, незважаючи на свій «недержавний, неофіційний» статус: в останнє десятиліття XIX століття рівночасно з німцями, французами, австрійцями, англійцями та іншими європейськими народами українці організовують наукові осередки вивчення народно-традиційної культури, засновують народознавчі фахові видання, налагоджують системну науково-дослідницьку працю. Цілком органічно у цій низці заходів постає потреба широкої популяризації народної культури і особливо здобутків народознавчої думки шляхом її утвердження як викладової дисципліни у системі шкільної та університетської освіти.
Експедиція на Наддніпрянську Україну
Влітку 1908 року Філарет Колесса здійснив фольклористичну експедицію у Наддніпрянську Україну, записавши на Миргородщині репертуар шести народних виконавців. У роботі йому допомагав Опанас Сластьон, восени 1908 року долучилися також Леся Українка та Климент Квітка Засадничою ціллю експедиції, за задумом ініціаторів проекту, мала була публікація мелодій традиційного кобзарсько-лірницького репертуару, фонографування ж якнайкраще мало б у цьому допомогти.
Результат п'ятирічної праці Філарета Колесси — весь записаний та транскрибований матеріал, був виданий двома томами (XIII та XIV] «Мелодій українських народних дум» у 1910 та 1913 роках відповідно.
«Українська народна пісня у найновішій фазі свого розвитку»
Проблемі фольклорних новотворів Ф. Колесса присвятив розвідку (1928). У праці вчений звернув увагу на відмінності у стані збереження фольклорного матеріалу на території України, які, на його думку, спричинені історичними умовами, а також різноманітними проблемами місцевого та державного характеру, впливів сусідніх народів і т. ін.
У цій праці Ф. Колесса використовує надбання культурно-історичної школи, аналізуючи автохтонні жанри української усної словесності, а також історико-порівняльний метод для вияснення ступеня націоналізації мандрівних фольклорних мотивів.
«Балада про дочку-пташку в слов'янській народній поезії»
Праця Ф. Колесси — це глибоке опрацювання однієї пісенної теми в історико-порівняльному аспекті. Завданням цієї студії є різноманітна інтерпретація одних і тих самих сюжетів у фольклорній спадщині східно- і західнослов'янських народів.
Для аналізу баладного жанру вчений обрав історико-порівняльний метод, що дав змогу визначенню національної специфіки та запереченню цілковито мандрівного характеру баладних сюжетів. Використання цього методу дослідження відносно фольклорних систем різних народів дало можливість ученому стверджувати унікальність української усної словесності.
«Українська усна словесність»
У 1938 році Ф. Колесса видає унікальну книжку , яка містила 643 сторінки у «кишеньковому» форматі. Про призначення цього видання не було сказано нічого, але можемо зі впевненістю сказати, що це був перший підручник з фольклору як для навчальних закладів, так і для самонавчання. За жанром —це хрестоматія усно-поетичних текстів і систематичний нарис курсу фольклору як дисципліни.
Визначивши головні ознаки української усної словесності, Ф. Колесса переходить до проблеми періодизації фольклору, яку підпорядковує історичному принципові (розвиток жанрів усної словесності співвідноситься з історією України).
Еволюцію фольклорної творчості вчений поділив на три доби:
- старинна доба (розквіт лицарсько-дружинної поезії, обрядові пісні з християнськими сюжетними нашаруваннями);
- середня доба — золотий вік української народної поезії (козацькі історичні пісні й думи, розвиток любовної лірики);
- новітня доба (у давніх формах втілюється новий зміст, стрімкий розвиток короткої пісенної форми).
Необхідність дослідження фольклору Ф. Колесса доводить тим, що:
- усна словесність старша від літератури;
- фольклор — це цінний матеріал для пізнання світогляду наших предків;
- усна словесність — джерело для писаної літератури;
- усі методи студіювання фольклору важливі для вияснення генези поетичних жанрів, оскільки вони висвітлюють культурні взаємовпливи та ступінь їх націоналізації.
Важливою перевагою цієї праці стало комплексне вивчення фольклору: як текстів, так і поданих до них мелодій, що дало змогу дослідити фольклорний зразок з точки зору текстології та етномузикознавства. Сам учений не раз відзначав необхідність аналізу фольклорного тексту разом з його мелодією, оскільки вона відіграє важливу роль у трактуванні генези уснопоетичних творів та розрізненні фольклорних жанрів. Досліджуючи жанрово структурні типи української пісенності, науковець приділяє особливу увагу розміру і подає його формулу. Поетиці віршованої структури пісень, їх ритміці та специфічній образності Ф. Колесса присвятив навіть окремий розділ «Пісні і проза: два основні типи віршової форми: стиль народних пісень». Ніхто з його попередників не зміг так докладно описати поетикальні засоби українського фольклору.
Відтак дослідник звертає увагу на форми строф, застосування «троякої рими», показує залишки алітерацій у колядках як засобу ритмізації, розуміючи під алітерацією «рівнозвучність» початкових складів (епанафора) та повторення другої половини вірша на початку наступного (конкатенація). Йдеться про риторичну риму, паралелізм, символіку, постійні епітети, «тавтологічні відтінювання», поетичні звороти, формули запитань, архаїзми, пестливі (здрібнілі) форми слів та типізацію.
Ф. Колесса вважав, що фольклористика тісно пов'язана з історією літератури, а також з психологією, історією релігії та соціологією. Вважаючи фольклор основою для пізнання всього культурного розвитку нації та необхідним матеріалом для розуміння історико-літературного процесу, науковець зазначав, що необхідність його дослідження в є вкрай важливим. Так, подаючи лаконічні, але точні трактування понять фольклору, усної словесності та відповідного предмету аналізу, український дослідник ніколи їх не змішує. Для Ф. Колесси фольклор — це завжди наука, а усна словесність — це предмет її студіювання.
Композиторська діяльність
Композиторська діяльність Ф. Колесси зосереджена переважно в хоровому жанрі. Оригінальні хори на слова Т. Шевченка, Ю. Федьковича, О. Маковея, О. Олеся та інших поетів, численні обробки українських народних пісень були невід'ємною частиною репертуару західноукраїнських хорових колективів і здобули широке визнання.
Неабиякі музичні здібності майбутній композитор виявив ще під час навчання у Стрийській гімназії, де і звернув на себе увагу композитора О. Нижанківського. Під впливом цього досвідченого митця Ф. Колесса став серйозно вивчати історію, теорію музики, гармонію, мріючи присвятити себе композиторській діяльності.
Після закінчення гімназії, під час перебування у Віденській духовній семінарії, Ф. Колесса поглиблював свою музичну освіту. Протягом однорічного перебування у Австрії, він прослухав цикл лекцій з гармонії у видатного австрійського композитора Антона Брукнера при Віденському університеті, відвідував оперні вистави, концерти.
Значну увагу композиторській діяльності Ф. Колесса приділяв під час навчання на філософському факультеті Львівського університету (1892—1896). У ці роки він опублікував чимало обробок народних пісень, серед яких хорові «в'язанки» — , , , готував до видання збірки і . Результатом наполегливої композиторської праці цього періоду став великий збірник обробок для чоловічого і мішаного хорів (1902).
Паралельно Ф. Колесса створював і оригінальні твори, такі як , на слова Т. Шевченка, що часто виконувались на концертах та перевидавались у різних музичних збірниках.
Заглибленість у наукову працю не давала змоги Колессі систематично займатись композицією, але вивчаючи фольклор певних етнографічних територій, зокрема Закарпаття, Полісся і Волині, композитор одночасно створював свої найкращі хорові обробки. Так з'явились збірки — " (1923), , ч. II (1923) та (1937).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTHlWRU1DVTVNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNU1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE5pVkVNU1U0UTE4bFJERWxPREFsUkRBbFFrVWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREFsUWpoZkpVUXdKVUUwTGw4bFJEQWxPVUVsUkRBbFFrVWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RFbFJEQWxRamd1TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMwbFJEQWxPVE1sUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRakVsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EWWxSREVsT0VOZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1ZCTkM1ZkpVUXdKVGxCSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3hKVVF4SlRneEpVUXdKVUk0TGk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Ф. Колесса, як досвідчений етномузокознавець, відбирав для обробок високохудожні зразки і опрацьовував їх зі смаком. Особливе зацікавлення вченого окраїнними областями української етнографічної території (Гуцульщина, Лемківщина, Волинь, Полісся, Закарпаття тощо) відбилося і на його композиторській діяльності. Скрізь збережена діалектна лексика творів, а до окремих малозрозумілих слів подані пояснення.
Твори Ф. М. Колесси й досі виконуються сучасними професійними та самодіяльними колективами і, безперечно, є цінною частиною української хорової спадщини.
Основні праці
- «» (1905),
- «Ритміка українських народних пісень» (ЗНТШ, т. 69, С. 7—30; 1906 р., т. 71, С. 44—95; 1906 р., т. 72, С. 80—111; 1906 р., т. 73, С. 65—118; 1906 р., т. 74, С. 33—68; 1907 р., т. 76, С. 64—116),
- «Мелодії українських народних дум» (1910-13),
- «Наверстування і характерні ознаки українських народних мелодій» (1913-14),
- «Українські народні думи» (1920),
- «Українські народні думи у відношенні до пісень, віршів і походження голосінь» (1920-21),
- «Про генезу українських народних дум» 1921,
- «Погляд на історію української мови» 1921,
- «Про вагу наукових дослідів над усною словесністю» (1922),
- «Народні пісні з південного Підкарпаття» (1923),
- «Речитативні форми в українській народній поезії» (1925),
- «Українські народні пісні на переломі 17-18 ст.» (1928),
- «Українська народна пісня у найновішій фазі свого розвитку» (1928),
- «Народні пісні з галицької Лемківщині» (1929),
- «Балада про дочку-пташку в слов'янській народній поезії» (1936-37),
- «Волинські народні пісні» (1937),
- «Українська усна словесність» [ 12 грудня 2017 у Wayback Machine.] (1938),
- «Народні пісенні мелодії українського Закарпаття» (1946).
- Колесса Ф. Мелодії гаївок, схоплені на фонограф Йосифом Роздольським. Т. 2 / списав і зредагував Ф. Колесса. — Б. м. : б. в., 19–?. — 2, 100 с. [ 5 березня 2021 у Wayback Machine.]
- Колесса, Філарет. Українська усна словесність / Філярет Колесса. — Львів: Накладом фонду «Учітеся, брати мої», 1938. — 645 с. — (Науково-популярна бібліотека Товариства «Просвіта» — Учітеся, брати мої! ; ч. 1–4 (22)). [ 4 жовтня 2019 у Wayback Machine.]
- Колесса Ф. Формули закінчення в українських народних думах у зв'язку з питанням про наверствування дум / написав Філарет Колесса. — Б. м. : б. в., 1939?. — С. 30–67, 2 : табл. [ 5 березня 2021 у Wayback Machine.]
- Колесса Ф. Українські народні думи: перше повне вид. з розвідкою, поясненнями, нотами і знімками кобзарів / д-р Філярет Колесса. — Львів: Накладом Т-ва «Просвіти», 1920. — 160, VIII, 4 с. : табл., ноти, 8 арк. іл. — (Загальна бібліотека «Просвіти»). [ 5 березня 2021 у Wayback Machine.]
- Матеріали до української етнології. Т. 14 : Мелодії українських народних дум. Серія 2 / Етногр. коміс. наук. т-ва ім. Шевченка ; списав по фонографу і зредагував Ф. Колесса. — Львів: З друк. Наук. т-ва ім. Шевченка. — 1913. — 2, XXXVI, 2, 195, 2, 43 с. [ 28 січня 2021 у Wayback Machine.]
Музичні твори
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUwTDB0dmJHVnpjMkZmVDJ4bGEzTmhibVJ5WHkxZlIzSmhhWFYwWDNSeWRXSjVYMjVoWkY5RWJtbHpkSEp2YlNVeU1TNXFjR2N2TWpJd2NIZ3RTMjlzWlhOellWOVBiR1ZyYzJGdVpISmZMVjlIY21GcGRYUmZkSEoxWW5sZmJtRmtYMFJ1YVhOMGNtOXRKVEl4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- хори «Ой умер старий батько», «Утоптала стежечку», «Якби мені черевики», «Було колись на Вкраїні» (усі на сл. Т. Шевченка) та ін.;
- обр. українських народних пісень — в'язанки: «Вулиця» (1895), «Обжинки» (1898), «Гагілки» (1900); збірник «Наша дума» (1902) та ін.;
- «Воєнні квартети» для вок. квартету, чол. і жін. хорів (1915),
- «Марш українських стрільців» (сл. О. Маковея, 1915). «Я русин був» (сл. О. Духновича, 1928) та ін.;
- обр. українських народних пісень для дітей
Залишив у рукописі «Історію української етнографії».
Вшанування пам'яті
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T1M4NU15OGxSREFsT1VNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrTWxSREFsUWtVbFJERWxPREFsUkRFbE9UWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl4SlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUaEdYeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRaklsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJdVh5VkVNQ1U1TWlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE55VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUNVeVExOHlORjhsUkRFbE9ETmZKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVReEpUazJYeVV5T0RBeUpUSTVMbXB3Wnk4eU1EQndlQzBsUkRBbE9VTWxSREFsUWpVbFJEQWxRa01sUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJERWxPVFlsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhHWHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpJbFJERWxPRE1sUkRBbFFrSXVYeVZFTUNVNU1pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVXlRMTh5TkY4bFJERWxPRE5mSlVRd0pUbENKVVF4SlRoREpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGsyWHlVeU9EQXlKVEk1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
На фасаді будинку НТШ на вул. Винниченка, 24 у Львові встановлено меморіальну таблицю Філарету Колессі.
20 червня 1971 року у Народному домі села Ходовичі заснована музей-кімната Філарета Колесси, у впорядкуванні якої брала участь Ганна Білінська. У музеї є скрипка, фонограф, костюм, родинні світлини, а також листи, оригінальні рукописи, збірки “Вулиця”, “Гагілки”, “Наша дума”, “На Щедрий вечір” та інші.
Бібліографія
- Шуст Я. Ф. М. Колесса, К., 1955;
- Грица С. Ф. М. Колесса. К., 1962;
- Квітка К. Філарет Колесса // Музика, 1925, Х5ІІ/12;
- Штейнберг Е. Композитор, диригент, педагог//Сов. музика. 1962, № 1;
- Правдюк О. Перший том спадщини Філарета Колесси // Музика, 1970, № 6;
- Гошовский В. Академик Филарет Колесса // Советская музыка. 1971. — № 9;
- Залеська Д. Спільність мистецьких уподобань//Музика, 1990, № 6;
- Грица С. Культурологічні спрямування в науковій діяльності Філарета Колесси// Слово і час, 1991, № 7;
вона ж. Лисенко і Колесса// Тези наук. конференції, присв. 150-річчю від дня народження М. В. Лисенка, К, 1992; - Книгозбірня Філарета Колесси: каталог. Упорядник О.Мельник-Гнатишин. Л.,1998.
- Жадько В. О. Український некрополь.-К.,2005.-С.202.
- [[https://web.archive.org/web/20201024080952/https://elib.nlu.org.ua/object.html?id=8659 Архівовано 24 жовтня 2020 у Wayback Machine.] Матеріяли до української етнології. Т. 16 : Мелодії до українських народних пісень з Поділля і Холмщини / зібрані Л. Плосайкевичом і Я. Сєнчиком ; під ред. Станіслава Людкевича ; з передм. Філарета Колесси. — У Львові: Накладом Наук. Т-ва ім. Шевченка, 1916. — 108 с. : муз. пр.]
- Фольклор Вітчизняної війни / під ред. Ф. Колесси ; збирачі: В. Лавриненко та ін.; упоряд. А. Н. Мацкевич. — Львів: Обл. будинок нар. творчості, 1945. — 64 с. [ 5 березня 2021 у Wayback Machine.]
- Матеріали до української етнології. Т. 13 : Мелодії українських народних дум: серія 1 / списав по фонографу і зредагував Філярет Колесса ; Етногр. коміс. Наук. Т-ва ім. Шевченка у Львові. — У Львові: З друк. Наук. Т-ва ім. Шевченка під зарядом К. Беднарського, 1910. — 300 с. [ 5 березня 2021 у Wayback Machine.]
Див. також
Примітки
- Колесса Филарет Михайлович // Большая советская энциклопедия: [в 30 т.] / под ред. А. М. Прохоров — 3-е изд. — Москва: Советская энциклопедия, 1969.
- http://www.encyclopediaofukraine.com/display.asp?linkpath=pages%5CK%5CO%5CKolessaFilaret.htm
- Grove Music Online — OUP.
- Степанович К. Л. Личаківський некрополь — 2006. — С. 427. —
- https://lviv-lychakiv.com.ua/en/photogallery/famous-personalities/391-filaret-kolessa
- Find a Grave — 1996.
- Czech National Authority Database
- http://www.encyclopediaofukraine.com/display.asp?linkpath=pages%5CK%5CO%5CKolessaOleksander.htm
- . Музика. 4—6: 24-27. 2011. Архів оригіналу за 4 вересня 2019. Процитовано 19 вересня 2020.
Хоча, коли у Марії (з роду Яновських) і Філарета Колесс народився син
{{}}
: Cite має пустий невідомий параметр:|5=
() - . https://photo-lviv.in.ua/. Архів оригіналу за 8 березня 2021. Процитовано 18 вересня 2020.
- . 1996. Львів. с. 321. Архів оригіналу за 11 грудня 2021. Процитовано 19 вересня 2020.
{{}}
: Вказано більш, ніж один|pages=
та|page=
() - Діячі науки і культури України : нариси життя та діяльності. Київ: Книги - ХХІ. 2007. с. 189. ISBN .
- Філарет Колесса. Музичні твори / Академія наук Української РСР; Інститут мистецтвознавства, фольклору та етнографії ім. М. Т. Рильського. — Київ : Видавництво «Наукова думка», 1972.
- Довгалюк Ірина. До історії експедиції Філарета Колесси на Наддніпрянську Україну // Вісник Львівського університету. Серія філологічна. — Львів, 2009. — Вип. 47. — С. 5-27
- Вперше музей-кімнату Філарета Колесси відвідала рекордна кількість людей // zaxid.net, 10:43, 5 червня 2007
- У Ходовичах вшанували пам'ять славетного академіка Філарета Колесси // Львівська єпархія ПЦУ
- Олександр Правдюк. Січові стрільці // Народна творчість та етнографія. – 1991. – № 6. – С. 31–39 (e-page 35–43).
Джерела та література
- Т. Ю. Галайчак. Колесса Філарет Михайлович [ 17 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2007. — Т. 4 : Ка — Ком. — С. 451. — .
- Сайт міністерства культури України [ 28 вересня 2007 у Wayback Machine.]
- Муха А. Композитори України та української діаспори. — К. : 2004. — .
- Ф. Колесса. Українські народні думи. Перше повне видання з розвідкою, поясненнями, нотами і знимками кобзарів. Львів, 1920
- Філарет Михайлович Колесса Музичні твори, Київ, 1972 [ 19 лютого 2011 у Wayback Machine.]
- Життєпис Філарета Колесси на сайті pisni.org.ua [ 1 листопада 2012 у Wayback Machine.]
- Кафедра української фольклористики імені академіка Філарета Колесси [ 9 листопада 2016 у Wayback Machine.]
- Колесса Філарет Михайлович // Українська музична енциклопедія. У 2 т. Т. 2. [Е – К] / гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : Видавництво Інституту мистецтвознавства, фольклористики та етнології НАН України, 2008. — С. 490-492.
- Життєвими та науково-творчими шляхами академіка Філарета Колесси.— Ірина Довгалюк [ 19 квітня 2022 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Filare t Miha jlovich Kole ssa 17 lipnya 1871 selo Tatarske teper selo Pishani Strijskogo rajonu Lvivskoyi oblasti 3 bereznya 1947 misto Lviv ukrayinskij etnograf folklorist kompozitor muzikoznavec i literaturoznavec Dijsnij chlen Naukovogo Tovaristva im T Shevchenka z 1909 VUAN z 1929 Deputat Verhovnoyi Radi URSR 2 go sklikannya Zasnovnik ukrayinskogo etnografichnogo muzikoznavstva Kolessa Filaret MihajlovichFilaret KolessaNarodivsya 17 lipnya 1871 1871 07 17 2 3 Strij Strijskij povit Dolitavshina Avstro Ugorshina 2 3 Pomer 3 bereznya 1947 1947 03 03 1 2 3 75 rokiv Lviv Ukrayinska RSR SRSR 1 2 3 Pohovannya Lichakivskij cvintar 4 5 6 Krayina Avstro Ugorshina Respublika Polsha SRSR 2 Diyalnist antropolog muzikoznavec kompozitor muzichnij pedagog literaturnij kritik muzichnij etnograf direktor etnograf folklorist literaturoznavec literaturoznavecGaluz muzikoznavstvo 2 3 kompozitor 2 3 duma 2 3 ukrayinska narodna muzika 2 3 ukrayinskij folklor 2 3 folkloristika 7 etnografiya 7 etnomuzikologiya 7 i literaturoznavstvo 7 Alma mater Lvivskij universitet 1896 3 2 i Videnskij universitet 1918 3 2 Naukovij stupin profesorZnannya mov polska i ukrayinska 2 7 Zaklad Lvivskij nacionalnij universitet imeni Ivana Franka 2 Chlenstvo VUAN 2 3 i Naukove tovaristvo imeni Shevchenka 2 Zhanr nacionalna muzika 2 i horova muzika 2 Posada deputat Verhovnoyi Radi URSR d Brati sestri Kolessa Oleksandr Mihajlovich 8 U shlyubi z Mariya Kolessa Yanovska Diti Kolessa Zaleska Dariya Filaretivna 6 i Kolessa Mikola Filaretovich 6 AvtografNagorodiRoboti u Vikidzherelah Mediafajli u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Kolessa U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej z imenem Filaret Brat Oleksandra ta Ivana Koless Batko Mikoli Kolessi Dariyi Kolessi Zaleskoyi ta Sofiyi Kolessi Sondej strijko pianistki Lyubki Kolessi ZhittyepisNarodivsya u misti Dobromili za danimi enciklopedij u seli Tatarske teper Pishani Strijskogo rajonu Z 1878 roku navchavsya u navchalnomu zakladi mista Striya teper Strijska shkola 7 U 1891 1892 navchavsya u Videnskomu universiteti zokrema prosluhav kurs lekcij z garmoniyi v Antona Bruknera U 1896 roci zakinchiv Lvivskij universitet Vikladav u gimnaziyah Lvova Striya Sambora V rizni chasi pracyuvav z I Frankom M Lisenkom Leseyu Ukrayinkoyu V 1918 roci zahistiv disertaciyu u Videnskomu universiteti ta otrimav vchenij stupin doktora filologiyi Doslidzhuvav ritmiku ukrayinskih narodnih pisen narodni pisni Galichini Volini Lemkivshini u 1922 1924 rr vikladav ukrayinsku slovesnist v Ukrayinskomu tayemnomu universiteti u Lvovi Pid chas radyanskoyi aneksiyi Zahidnoyi Ukrayini buv obranij u zhovtni 1939 deputatom Narodnih Zboriv Zahidnoyi Ukrayini u 1947 deputatom Verhovnoyi Radi SRSR 3 1939 profesor Lvivskogo universitetu direktor derzhavnogo muzeyu etnografiyi u Lvovi z 1940 kerivnik lvivskogo viddilu Institutu mistectvoznavstva folkloru i etnografiyi Akademiyi Nauk URSR z 1940 Uchasnik mizhnarodnih kongresiv folkloristiv muzikoznavciv i filologiv Praga Varshava Viden Antverpen Pomer 3 bereznya 1947 roku u vici 75 rokiv u Lvovi Pohovanij u rodinnomu grobivci na 78 poli Lichakivskogo cvintarya Rodina Velikij vpliv na muzichni ta folklorni zacikavlennya molodogo F Kolessi mav jogo starshij brat Ivan Kolessa avtor zbirnika Galicko ruski narodni pisni z melodiyami Za jogo nastanovami F Kolessa aktivno zbirav narodnu tvorchist opracovuvav narodni pisni dlya horu vokalnih ansambliv Naukova diyalnistAkademik Filaret Mihajlovich Kolessa vchenij zi svitovim im yam bagatogranna i plidna diyalnist stala vidatnim vneskom do rozvitku ukrayinskoyi folkloristiki i literaturoznavstva Vikoristovuyuchi kulturno istorichnij ta metodi antropologichnoyi shkoli Filaret Kolessa tverezo ocinyuvav mozhlivosti kozhnoyi zi shkil Koristuyuchis porivnyalno istorichnim metodom naukovec ne rozdilyav dumok shkoli komparativizmu adepti kotroyi zahoplyuyuchis riznimi vplivami namagalisya nadto zaglibitis v istoriyu Na dumku Kolessi Mihajlo Dragomanov Mikola Sumcov Ivan Franko u svoyih naukovih rozvidkah chasto perebilshuvali znachennya inozemnih vpliviv Tomu najbilshim metodologichnim avtoritetom dlya folklorista buv Mihajlo Grushevskij yakij na jogo dumku obrav pravilnij predmet doslidzhennya a same stupin internacionalnosti mandrivnih syuzhetiv ta proces yihnoyi denacionalizaciyi sho dalo zmogu organichno zasvoyiti yih na ukrayinskomu grunti Metodologiyu F Kolessi mozhna oharakterizuvati yak kompleksnij pidhid do analizu tvoriv usnoyi slovesnosti Doslidnik perekonanij sho vsi metodi povinni zastosovuvatisya do pevnogo folklornogo zhanru dlya visvitlennya riznih jogo aspektiv Uchasniki z yizdu ukrayinskih pismennikiv u Lvovi z nagodi 100 richchya vihodu v svit Eneyidi Kotlyarevskogo 1898 r Sidyat u pershomu ryadu Mihajlo Pavlik Yevgeniya Yaroshinska Nataliya Kobrinska Olga Kobilyanska Silvestr Lepkij Andrij Chajkovskij Kost Pankivskij Stoyat u drugomu ryadu Ivan Kopach Volodimir Gnatyuk Osip Makovej Mihajlo Grushevskij Ivan Franko Oleksandr Kolessa Bogdan Lepkij Stoyat u tretomu ryadu Ivan Petrushevich Filaret Kolessa Josip Kishakevich Ivan Trush Denis Lukiyanovich Mikola Ivasyuk Oglyad ukrayinsko ruskoyi narodnoyi poeziyi Oglyad ukrayinsko ruskoyi narodnoyi poeziyi F Kolessi vpershe buv nadrukovanij 1905 roku u Lvovi zahodom Tovaristva Prosvita Pracya mala na meti zacikaviti shirokij zagal narodno pisennoyu kulturoyu poglibiti rozuminnya yiyi vartosti ta znachennya dlya nacionalnogo stanovlennya Oglyad zokrema rozpochinaye nizku cinnih prac u yakih F Kolessa vtiliv vlasnu originalnu koncepciyu zhanrovoyi sistematizaciyi ukrayinskogo folkloru Sered takih robit rukopisnij 1914 u spivpraci z Osipom Rozdolskim dlya avstrijskogo proektu Das Volkslied in Osterreich rozvidka 1932 enciklopedichna stattya Usna slovesnist dlya Ukrayinskoyi zagalnoyi enciklopediyi 1930 1935 i dobre znana monografiya hrestomatiya Ukrayinska usna slovesnist 1938 Vodnochas Oglyad ukrayinsko ruskoyi narodnoyi poeziyi ce vazhliva viha rozvitku i rozuminnya populyarizatorskih i navchalno didaktichnih koncepcij F Kolessi Idetsya pro stvorennya naukovo populyarnoyi navchalnoyi dovidkovoyi literaturi z ukrayinskogo folkloru j folkloristiki zahodi v yakih buv tisno zaangazhovanij uchenij i yaki odnoznachno potribno traktuvati v konteksti aktualnoyi dlya zahidnoyevropejskoyi gumanitarnoyi nauki zlamu XIX XX stolit ta tendenciyi do institualizaciyi narodoznavchih disciplin Vazhlivo sho v comu procesi ukrayinska folkloristika ruhalasya v avangardi naukovogo postupu nezvazhayuchi na svij nederzhavnij neoficijnij status v ostannye desyatilittya XIX stolittya rivnochasno z nimcyami francuzami avstrijcyami anglijcyami ta inshimi yevropejskimi narodami ukrayinci organizovuyut naukovi oseredki vivchennya narodno tradicijnoyi kulturi zasnovuyut narodoznavchi fahovi vidannya nalagodzhuyut sistemnu naukovo doslidnicku pracyu Cilkom organichno u cij nizci zahodiv postaye potreba shirokoyi populyarizaciyi narodnoyi kulturi i osoblivo zdobutkiv narodoznavchoyi dumki shlyahom yiyi utverdzhennya yak vikladovoyi disciplini u sistemi shkilnoyi ta universitetskoyi osviti Ekspediciya na Naddnipryansku Ukrayinu Fonovaliki z kolekciyi Kolessi Dokladnishe Ekspediciya Filareta Kolessi na Naddnipryansku Ukrayinu Vlitku 1908 roku Filaret Kolessa zdijsniv folkloristichnu ekspediciyu u Naddnipryansku Ukrayinu zapisavshi na Mirgorodshini repertuar shesti narodnih vikonavciv U roboti jomu dopomagav Opanas Slaston voseni 1908 roku doluchilisya takozh Lesya Ukrayinka ta Kliment Kvitka Zasadnichoyu cillyu ekspediciyi za zadumom iniciatoriv proektu mala bula publikaciya melodij tradicijnogo kobzarsko lirnickogo repertuaru fonografuvannya zh yaknajkrashe malo b u comu dopomogti Rezultat p yatirichnoyi praci Filareta Kolessi ves zapisanij ta transkribovanij material buv vidanij dvoma tomami XIII ta XIV Melodij ukrayinskih narodnih dum u 1910 ta 1913 rokah vidpovidno Ukrayinska narodna pisnya u najnovishij fazi svogo rozvitku Problemi folklornih novotvoriv F Kolessa prisvyativ rozvidku 1928 U praci vchenij zvernuv uvagu na vidminnosti u stani zberezhennya folklornogo materialu na teritoriyi Ukrayini yaki na jogo dumku sprichineni istorichnimi umovami a takozh riznomanitnimi problemami miscevogo ta derzhavnogo harakteru vpliviv susidnih narodiv i t in U cij praci F Kolessa vikoristovuye nadbannya kulturno istorichnoyi shkoli analizuyuchi avtohtonni zhanri ukrayinskoyi usnoyi slovesnosti a takozh istoriko porivnyalnij metod dlya viyasnennya stupenya nacionalizaciyi mandrivnih folklornih motiviv Balada pro dochku ptashku v slov yanskij narodnij poeziyi Pracya F Kolessi ce gliboke opracyuvannya odniyeyi pisennoyi temi v istoriko porivnyalnomu aspekti Zavdannyam ciyeyi studiyi ye riznomanitna interpretaciya odnih i tih samih syuzhetiv u folklornij spadshini shidno i zahidnoslov yanskih narodiv Dlya analizu baladnogo zhanru vchenij obrav istoriko porivnyalnij metod sho dav zmogu viznachennyu nacionalnoyi specifiki ta zaperechennyu cilkovito mandrivnogo harakteru baladnih syuzhetiv Vikoristannya cogo metodu doslidzhennya vidnosno folklornih sistem riznih narodiv dalo mozhlivist uchenomu stverdzhuvati unikalnist ukrayinskoyi usnoyi slovesnosti Ukrayinska usna slovesnist U 1938 roci F Kolessa vidaye unikalnu knizhku yaka mistila 643 storinki u kishenkovomu formati Pro priznachennya cogo vidannya ne bulo skazano nichogo ale mozhemo zi vpevnenistyu skazati sho ce buv pershij pidruchnik z folkloru yak dlya navchalnih zakladiv tak i dlya samonavchannya Za zhanrom ce hrestomatiya usno poetichnih tekstiv i sistematichnij naris kursu folkloru yak disciplini Viznachivshi golovni oznaki ukrayinskoyi usnoyi slovesnosti F Kolessa perehodit do problemi periodizaciyi folkloru yaku pidporyadkovuye istorichnomu principovi rozvitok zhanriv usnoyi slovesnosti spivvidnositsya z istoriyeyu Ukrayini Evolyuciyu folklornoyi tvorchosti vchenij podiliv na tri dobi starinna doba rozkvit licarsko druzhinnoyi poeziyi obryadovi pisni z hristiyanskimi syuzhetnimi nasharuvannyami serednya doba zolotij vik ukrayinskoyi narodnoyi poeziyi kozacki istorichni pisni j dumi rozvitok lyubovnoyi liriki novitnya doba u davnih formah vtilyuyetsya novij zmist strimkij rozvitok korotkoyi pisennoyi formi Neobhidnist doslidzhennya folkloru F Kolessa dovodit tim sho usna slovesnist starsha vid literaturi folklor ce cinnij material dlya piznannya svitoglyadu nashih predkiv usna slovesnist dzherelo dlya pisanoyi literaturi usi metodi studiyuvannya folkloru vazhlivi dlya viyasnennya genezi poetichnih zhanriv oskilki voni visvitlyuyut kulturni vzayemovplivi ta stupin yih nacionalizaciyi Vazhlivoyu perevagoyu ciyeyi praci stalo kompleksne vivchennya folkloru yak tekstiv tak i podanih do nih melodij sho dalo zmogu dosliditi folklornij zrazok z tochki zoru tekstologiyi ta etnomuzikoznavstva Sam uchenij ne raz vidznachav neobhidnist analizu folklornogo tekstu razom z jogo melodiyeyu oskilki vona vidigraye vazhlivu rol u traktuvanni genezi usnopoetichnih tvoriv ta rozriznenni folklornih zhanriv Doslidzhuyuchi zhanrovo strukturni tipi ukrayinskoyi pisennosti naukovec pridilyaye osoblivu uvagu rozmiru i podaye jogo formulu Poetici virshovanoyi strukturi pisen yih ritmici ta specifichnij obraznosti F Kolessa prisvyativ navit okremij rozdil Pisni i proza dva osnovni tipi virshovoyi formi stil narodnih pisen Nihto z jogo poperednikiv ne zmig tak dokladno opisati poetikalni zasobi ukrayinskogo folkloru Vidtak doslidnik zvertaye uvagu na formi strof zastosuvannya troyakoyi rimi pokazuye zalishki aliteracij u kolyadkah yak zasobu ritmizaciyi rozumiyuchi pid aliteraciyeyu rivnozvuchnist pochatkovih skladiv epanafora ta povtorennya drugoyi polovini virsha na pochatku nastupnogo konkatenaciya Jdetsya pro ritorichnu rimu paralelizm simvoliku postijni epiteti tavtologichni vidtinyuvannya poetichni zvoroti formuli zapitan arhayizmi pestlivi zdribnili formi sliv ta tipizaciyu F Kolessa vvazhav sho folkloristika tisno pov yazana z istoriyeyu literaturi a takozh z psihologiyeyu istoriyeyu religiyi ta sociologiyeyu Vvazhayuchi folklor osnovoyu dlya piznannya vsogo kulturnogo rozvitku naciyi ta neobhidnim materialom dlya rozuminnya istoriko literaturnogo procesu naukovec zaznachav sho neobhidnist jogo doslidzhennya v ye vkraj vazhlivim Tak podayuchi lakonichni ale tochni traktuvannya ponyat folkloru usnoyi slovesnosti ta vidpovidnogo predmetu analizu ukrayinskij doslidnik nikoli yih ne zmishuye Dlya F Kolessi folklor ce zavzhdi nauka a usna slovesnist ce predmet yiyi studiyuvannya Kompozitorska diyalnistZbirnik Nasha duma Kompozitorska diyalnist F Kolessi zoseredzhena perevazhno v horovomu zhanri Originalni hori na slova T Shevchenka Yu Fedkovicha O Makoveya O Olesya ta inshih poetiv chislenni obrobki ukrayinskih narodnih pisen buli nevid yemnoyu chastinoyu repertuaru zahidnoukrayinskih horovih kolektiviv i zdobuli shiroke viznannya Neabiyaki muzichni zdibnosti majbutnij kompozitor viyaviv she pid chas navchannya u Strijskij gimnaziyi de i zvernuv na sebe uvagu kompozitora O Nizhankivskogo Pid vplivom cogo dosvidchenogo mitcya F Kolessa stav serjozno vivchati istoriyu teoriyu muziki garmoniyu mriyuchi prisvyatiti sebe kompozitorskij diyalnosti Pislya zakinchennya gimnaziyi pid chas perebuvannya u Videnskij duhovnij seminariyi F Kolessa pogliblyuvav svoyu muzichnu osvitu Protyagom odnorichnogo perebuvannya u Avstriyi vin prosluhav cikl lekcij z garmoniyi u vidatnogo avstrijskogo kompozitora Antona Bruknera pri Videnskomu universiteti vidviduvav operni vistavi koncerti Znachnu uvagu kompozitorskij diyalnosti F Kolessa pridilyav pid chas navchannya na filosofskomu fakulteti Lvivskogo universitetu 1892 1896 U ci roki vin opublikuvav chimalo obrobok narodnih pisen sered yakih horovi v yazanki gotuvav do vidannya zbirki i Rezultatom napoleglivoyi kompozitorskoyi praci cogo periodu stav velikij zbirnik obrobok dlya cholovichogo i mishanogo horiv 1902 Paralelno F Kolessa stvoryuvav i originalni tvori taki yak na slova T Shevchenka sho chasto vikonuvalis na koncertah ta perevidavalis u riznih muzichnih zbirnikah Zagliblenist u naukovu pracyu ne davala zmogi Kolessi sistematichno zajmatis kompoziciyeyu ale vivchayuchi folklor pevnih etnografichnih teritorij zokrema Zakarpattya Polissya i Volini kompozitor odnochasno stvoryuvav svoyi najkrashi horovi obrobki Tak z yavilis zbirki 1923 ch II 1923 ta 1937 Grobivec rodini Filareta Kolessi na 78 poli Lichakivskogo cvintarya u Lvovi F Kolessa yak dosvidchenij etnomuzokoznavec vidbirav dlya obrobok visokohudozhni zrazki i opracovuvav yih zi smakom Osoblive zacikavlennya vchenogo okrayinnimi oblastyami ukrayinskoyi etnografichnoyi teritoriyi Guculshina Lemkivshina Volin Polissya Zakarpattya tosho vidbilosya i na jogo kompozitorskij diyalnosti Skriz zberezhena dialektna leksika tvoriv a do okremih malozrozumilih sliv podani poyasnennya Tvori F M Kolessi j dosi vikonuyutsya suchasnimi profesijnimi ta samodiyalnimi kolektivami i bezperechno ye cinnoyu chastinoyu ukrayinskoyi horovoyi spadshini Osnovni praci 1905 Ritmika ukrayinskih narodnih pisen ZNTSh t 69 S 7 30 1906 r t 71 S 44 95 1906 r t 72 S 80 111 1906 r t 73 S 65 118 1906 r t 74 S 33 68 1907 r t 76 S 64 116 Melodiyi ukrayinskih narodnih dum 1910 13 Naverstuvannya i harakterni oznaki ukrayinskih narodnih melodij 1913 14 Ukrayinski narodni dumi 1920 Ukrayinski narodni dumi u vidnoshenni do pisen virshiv i pohodzhennya golosin 1920 21 Pro genezu ukrayinskih narodnih dum 1921 Poglyad na istoriyu ukrayinskoyi movi 1921 Pro vagu naukovih doslidiv nad usnoyu slovesnistyu 1922 Narodni pisni z pivdennogo Pidkarpattya 1923 Rechitativni formi v ukrayinskij narodnij poeziyi 1925 Ukrayinski narodni pisni na perelomi 17 18 st 1928 Ukrayinska narodna pisnya u najnovishij fazi svogo rozvitku 1928 Narodni pisni z galickoyi Lemkivshini 1929 Balada pro dochku ptashku v slov yanskij narodnij poeziyi 1936 37 Volinski narodni pisni 1937 Ukrayinska usna slovesnist 12 grudnya 2017 u Wayback Machine 1938 Narodni pisenni melodiyi ukrayinskogo Zakarpattya 1946 Kolessa F Melodiyi gayivok shopleni na fonograf Josifom Rozdolskim T 2 spisav i zredaguvav F Kolessa B m b v 19 2 100 s 5 bereznya 2021 u Wayback Machine Kolessa Filaret Ukrayinska usna slovesnist Filyaret Kolessa Lviv Nakladom fondu Uchitesya brati moyi 1938 645 s Naukovo populyarna biblioteka Tovaristva Prosvita Uchitesya brati moyi ch 1 4 22 4 zhovtnya 2019 u Wayback Machine Kolessa F Formuli zakinchennya v ukrayinskih narodnih dumah u zv yazku z pitannyam pro naverstvuvannya dum napisav Filaret Kolessa B m b v 1939 S 30 67 2 tabl 5 bereznya 2021 u Wayback Machine Kolessa F Ukrayinski narodni dumi pershe povne vid z rozvidkoyu poyasnennyami notami i znimkami kobzariv d r Filyaret Kolessa Lviv Nakladom T va Prosviti 1920 160 VIII 4 s tabl noti 8 ark il Zagalna biblioteka Prosviti 5 bereznya 2021 u Wayback Machine Materiali do ukrayinskoyi etnologiyi T 14 Melodiyi ukrayinskih narodnih dum Seriya 2 Etnogr komis nauk t va im Shevchenka spisav po fonografu i zredaguvav F Kolessa Lviv Z druk Nauk t va im Shevchenka 1913 2 XXXVI 2 195 2 43 s 28 sichnya 2021 u Wayback Machine Muzichni tvoriSlova i noti pisni Grayut trubi nad Dnistrom Oleksandra Kolessi z videnskogo vidannya 1916 roku Zgarmonizuvav Filaret Kolessa hori Oj umer starij batko Utoptala stezhechku Yakbi meni chereviki Bulo kolis na Vkrayini usi na sl T Shevchenka ta in obr ukrayinskih narodnih pisen v yazanki Vulicya 1895 Obzhinki 1898 Gagilki 1900 zbirnik Nasha duma 1902 ta in Voyenni kvarteti dlya vok kvartetu chol i zhin horiv 1915 Marsh ukrayinskih strilciv sl O Makoveya 1915 Ya rusin buv sl O Duhnovicha 1928 ta in obr ukrayinskih narodnih pisen dlya ditej Zalishiv u rukopisi Istoriyu ukrayinskoyi etnografiyi Vshanuvannya pam yatiMemorialna tablicya na budinku Naukovogo tovaristva im Shevchenka po vul Vinnichenka 24 u Lvovi Na fasadi budinku NTSh na vul Vinnichenka 24 u Lvovi vstanovleno memorialnu tablicyu Filaretu Kolessi 20 chervnya 1971 roku u Narodnomu domi sela Hodovichi zasnovana muzej kimnata Filareta Kolessi u vporyadkuvanni yakoyi brala uchast Ganna Bilinska U muzeyi ye skripka fonograf kostyum rodinni svitlini a takozh listi originalni rukopisi zbirki Vulicya Gagilki Nasha duma Na Shedrij vechir ta inshi BibliografiyaShust Ya F M Kolessa K 1955 Grica S F M Kolessa K 1962 Kvitka K Filaret Kolessa Muzika 1925 H5II 12 Shtejnberg E Kompozitor dirigent pedagog Sov muzika 1962 1 Pravdyuk O Pershij tom spadshini Filareta Kolessi Muzika 1970 6 Goshovskij V Akademik Filaret Kolessa Sovetskaya muzyka 1971 9 Zaleska D Spilnist misteckih upodoban Muzika 1990 6 Grica S Kulturologichni spryamuvannya v naukovij diyalnosti Filareta Kolessi Slovo i chas 1991 7 vona zh Lisenko i Kolessa Tezi nauk konferenciyi prisv 150 richchyu vid dnya narodzhennya M V Lisenka K 1992 Knigozbirnya Filareta Kolessi katalog Uporyadnik O Melnik Gnatishin L 1998 Zhadko V O Ukrayinskij nekropol K 2005 S 202 https web archive org web 20201024080952 https elib nlu org ua object html id 8659 Arhivovano24 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Materiyali do ukrayinskoyi etnologiyi T 16 Melodiyi do ukrayinskih narodnih pisen z Podillya i Holmshini zibrani L Plosajkevichom i Ya Syenchikom pid red Stanislava Lyudkevicha z peredm Filareta Kolessi U Lvovi Nakladom Nauk T va im Shevchenka 1916 108 s muz pr Folklor Vitchiznyanoyi vijni pid red F Kolessi zbirachi V Lavrinenko ta in uporyad A N Mackevich Lviv Obl budinok nar tvorchosti 1945 64 s 5 bereznya 2021 u Wayback Machine Materiali do ukrayinskoyi etnologiyi T 13 Melodiyi ukrayinskih narodnih dum seriya 1 spisav po fonografu i zredaguvav Filyaret Kolessa Etnogr komis Nauk T va im Shevchenka u Lvovi U Lvovi Z druk Nauk T va im Shevchenka pid zaryadom K Bednarskogo 1910 300 s 5 bereznya 2021 u Wayback Machine Div takozhPremiya NAN Ukrayini imeni F M KolessiPrimitkiKolessa Filaret Mihajlovich Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t pod red A M Prohorov 3 e izd Moskva Sovetskaya enciklopediya 1969 d Track Q649d Track Q17378135 http www encyclopediaofukraine com display asp linkpath pages 5CK 5CO 5CKolessaFilaret htm Grove Music Online OUP d Track Q30532476d Track Q217595 Stepanovich K L Lichakivskij nekropol 2006 S 427 ISBN 978 966 8955 00 5 d Track Q62416080d Track Q116966495 https lviv lychakiv com ua en photogallery famous personalities 391 filaret kolessa Find a Grave 1996 d Track Q63056 Czech National Authority Database d Track Q13550863 http www encyclopediaofukraine com display asp linkpath pages 5CK 5CO 5CKolessaOleksander htm Muzika 4 6 24 27 2011 Arhiv originalu za 4 veresnya 2019 Procitovano 19 veresnya 2020 Hocha koli u Mariyi z rodu Yanovskih i Filareta Koless narodivsya sin a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Cite maye pustij nevidomij parametr 5 dovidka https photo lviv in ua Arhiv originalu za 8 bereznya 2021 Procitovano 18 veresnya 2020 1996 Lviv s 321 Arhiv originalu za 11 grudnya 2021 Procitovano 19 veresnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite book title Shablon Cite book cite book a Vkazano bilsh nizh odin pages ta page dovidka Diyachi nauki i kulturi Ukrayini narisi zhittya ta diyalnosti Kiyiv Knigi HHI 2007 s 189 ISBN 978 966 8653 95 7 Filaret Kolessa Muzichni tvori Akademiya nauk Ukrayinskoyi RSR Institut mistectvoznavstva folkloru ta etnografiyi im M T Rilskogo Kiyiv Vidavnictvo Naukova dumka 1972 Dovgalyuk Irina Do istoriyi ekspediciyi Filareta Kolessi na Naddnipryansku Ukrayinu Visnik Lvivskogo universitetu Seriya filologichna Lviv 2009 Vip 47 S 5 27 Vpershe muzej kimnatu Filareta Kolessi vidvidala rekordna kilkist lyudej zaxid net 10 43 5 chervnya 2007 U Hodovichah vshanuvali pam yat slavetnogo akademika Filareta Kolessi Lvivska yeparhiya PCU Oleksandr Pravdyuk Sichovi strilci Narodna tvorchist ta etnografiya 1991 6 S 31 39 e page 35 43 Dzherela ta literaturaT Yu Galajchak Kolessa Filaret Mihajlovich 17 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2007 T 4 Ka Kom S 451 ISBN 978 966 00 0692 8 Sajt ministerstva kulturi Ukrayini 28 veresnya 2007 u Wayback Machine Muha A Kompozitori Ukrayini ta ukrayinskoyi diaspori K 2004 ISBN 966 8259 08 4 F Kolessa Ukrayinski narodni dumi Pershe povne vidannya z rozvidkoyu poyasnennyami notami i znimkami kobzariv Lviv 1920 Filaret Mihajlovich Kolessa Muzichni tvori Kiyiv 1972 19 lyutogo 2011 u Wayback Machine Zhittyepis Filareta Kolessi na sajti pisni org ua 1 listopada 2012 u Wayback Machine Kafedra ukrayinskoyi folkloristiki imeni akademika Filareta Kolessi 9 listopada 2016 u Wayback Machine Kolessa Filaret Mihajlovich Ukrayinska muzichna enciklopediya U 2 t T 2 E K gol redkol G Skripnik Kiyiv Vidavnictvo Institutu mistectvoznavstva folkloristiki ta etnologiyi NAN Ukrayini 2008 S 490 492 Zhittyevimi ta naukovo tvorchimi shlyahami akademika Filareta Kolessi Irina Dovgalyuk 19 kvitnya 2022 u Wayback Machine