Тульчи́н — місто в Україні, на півдні східного Поділля, адміністративний центр Тульчинського району Вінницької області та Тульчинської міської громади, розташоване у долині між невисокими пагорбами, в межиріччі річок Тульчинки й Сільниці (притока Південного Бугу).
Тульчин | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Вінницька область | ||||||||
Район | Тульчинський район | ||||||||
Громада | Тульчинська міська громада | ||||||||
Засноване | 1607 | ||||||||
Магдебурзьке право | 1787 | ||||||||
Статус міста | від 1795 року | ||||||||
Населення | ▼ 14 446 (01.01.2022) | ||||||||
- повне | ▼ 14 446 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 9.26 км² | ||||||||
Густота населення | 1688 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 23600-23606 | ||||||||
Телефонний код | +380-4335 | ||||||||
Координати | H G O | ||||||||
Висота над рівнем моря | 208 м | ||||||||
Водойма | Сільниця, Тульчинка | ||||||||
Назва мешканців | тульчи́нець тульчи́нка тульчи́нці | ||||||||
День міста | друга неділя вересня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Журавлівка | ||||||||
До станції | 13 км | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- фізична | 70 км | ||||||||
- залізницею | 120 км | ||||||||
- автошляхами | 83 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 230 км | ||||||||
- залізницею | 370 км | ||||||||
- автошляхами | 359 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 23600, Вінницька обл., Тульчинський р-н, м. Тульчин, вул. Миколи Леонтовича, 1 | ||||||||
Вебсторінка | Тульчинська громада | ||||||||
|
Ця стаття містить , але походження тверджень у ній через практично повну відсутність . (жовтень 2018) |
Тульчин пов'язаний із творчістю видатного українського композитора, класика Миколи Леонтовича з його відомим «Щедриком».
Назва
В документі Львівського маґістрату від 3 липня 1648 року місто має назву Нестервар (Нестервар, в перекладі з угорської — Нестер (Дністер) і — вар (замок/місто).)
Походження самої назви Тульчин спричиняє багато суперечок. Наймовірніше угорське та турецьке етимологічне коріння. Місто розташоване на річці Тульчинці, від якої і отримало свою назву.
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bE5pOGxSREFsT1RJbFJEQWxRamdsUkRBbFFqUmZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTVNVNE55VkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQzVxY0djdk1qSXdjSGd0SlVRd0pUa3lKVVF3SlVJNEpVUXdKVUkwWHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREVsT0RJbFJERWxPRE1sUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJERWxPRGNsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll6THlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1FpNWZKVVF3SlRsQ0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVV5T0NWRU1DVkNNeTRsUkRBbFFUSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RjbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxNamt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVkJNeVZFTUNWQ1FpNWZKVVF3SlRsQ0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVV5T0NWRU1DVkNNeTRsUkRBbFFUSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RjbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Розташування
Місто Тульчин розташоване у південній частині Подільського плато.
Геологічна будова території визначається розміщенням у межах Українського кристалічного щита, фундамент якого складають кристалічні породи. Близькість до поверхні кристалічного щита зумовлює наявність та видобуток таких корисних копалин, як граніт, глина, кварцит, гнейс. Усі ці корисні копалини є будівельними матеріалами, їх використовують в будівництві споруд, шляхів, прокладці інженерних комунікацій. Рельєф міста — хвиляста рівнина, порізана долинами, балками та ярами. Найвища точка міста — 273 м над рівнем моря, найнижча — 196 м.
На території протікають річки: Сільниця, Тульчинка. Води джерел утворюють 3 ставки.
Клімат
У фізико-географічному відношенні належить до лісостепової зони. Клімат міста помірно континентальний, зима коротка, м'яка, з частими відлигами, літо тривале, доволі тепле.
Середня температура січня становить −4,0˚C, липня +20,0˚C. Середньорічна кількість опадів — 472 мм, найменше опадів — у березні та жовтні, найбільше — у липні.
З несприятливих кліматичних явищ на території міста спостерігаються хуртовини, ожеледь, тумани у холодний період року, грози з градом. Тривалість світлового дня коливається від 8 до 16,5 годин.
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTlqTDJNMkx5VkVNQ1ZCTWlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1TVTROeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkM1d2JtYz0ucG5n.png)
Місто належало подільській шляхетській родині Струсів г. Корчак. Одна з представниць цього роду вийшла заміж за Калиновського — Тульчин перейшов до родини Калиновських.
Перші письмові відомості про Тульчин належать до 1607 року. Привілей на місто наданий генералу подільських земель Валентію Александру Калиновському Сигізмундом ІІІ Вазою. У першій половині XVII — століття Тульчин став визначним торговельним центром завдяки брацлавському старості Адаму Калиновському. З 1649 р. недовгий час сотенне містечко Брацлавського полку, з 1667 р. Тульчин знову відійшов до Речі Посполитої, з 1672 по 1699 рік був під владою Османської імперії.
У 1648 тут був укріплений замок з кам'яними вежами по кутах.
Після нетривалого занепаду і розрухи, спричинених трагічними подіями під час штурму потужної Тульчинської фортеці з численним гарнізоном повсталими козацькими загонами полковника Максима Кривоноса, Хмельницького в 1648 році під час народно-визвольної війни українського народу проти польського поневолення, Тульчин наприкінці XVIII століття розквітає і стає широко знаним центром промисловості і ремесел, високої європейської культури, завдячуючи графу Станіславу «Щенсному» Потоцькому — власнику великих земельних володінь в Україні.
У 1778 в Тульчині було 440 осель.
18 червня 1726 р. київський воєвода Франц Салезій Потоцький отримав місто Тульчин та навколишні землі від родича белзького воєводи — Станіслава Владислава Потоцького. Ці землі раніше належали вигаслому роду Струсів та Калиновських, а також через одруження з Ганною Потоцькою, Салезію дісталися також землі, які належали вигаслому роду Лящів. Сам же белзький воєвода Станіслав Потоцький отримав Тульчин від Гелени Калиновської. Після смерті в 1772 році Франц Салезій Потоцький Тульчинські маєтності переходять його сину Станіславу «Щенсному» Потоцькому.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDFOMFlXNXBjeVZETlNVNE1tRjNYMU42WTNvbFF6UWxPVGx6Ym5sZlVHOTBiMk5yYVM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFUzUmhibWx6SlVNMUpUZ3lZWGRmVTNwamVpVkROQ1U1T1hOdWVWOVFiM1J2WTJ0cExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Станіслав «Щенсний» Потоцький робить Тульчин своєю резиденцією, споруджуючи в 1782 році палацо — парковий ансамбль «Хороше», який успішно сперечався з найкращими королівськими аналогами Європи. Цей унікальний і величний витвір мистецтва та архітектури проектували французький художник, будівельник і механік Лакруа, дизайнер голландець Меркс, автор парку англієць Міллер. Місто швидко будується і буйно розквітає, успішно торгує, заповзято працює, стає відомим, статечним, а слава про нього лине ген по Європі: саме тут з'являються найкращі європейські зразки декоративних і фруктових дерев, найкращі сорти сільськогосподарських культур, рослин і квітів, виводять найкращі породи свійської худоби і птиці, виготовляють вишукані сорти і марки напоїв, створюють шедеври ремесел і гончарства, вдосконалюється система аграрного виробництва, поліпшується матеріальне становище селян. 17 травня 1787 р., з нагоди перебування польського короля Станіслава Августа Понятовського, місту надано магдебурзьке право.
1792 р. місто — резиденція Тарговицької конфедерації.
На честь перебування короля Станіслав «Щенсний» Потоцький на площі Ринок поставив колону, а населенню в межах милі дарував «вольну». На честь Тарговицької конфедерації Станіслав «Щенсний» Потоцький поставив гранітний пам'ятник. Також ним був фундований мурований Домініканський костел, урочисте відкриття якого відбулося 9 травня 1784 р., з Риму в костел були привезені і тут покладені мощі св. Піуса. В палацовому парку «Хороше» була мармурова баня в мавританському стилі, привезена з Царгороду.
Тульчин окупований царською Росією
З 1793 Після другого поділу Речі Посполитої місто опиняється у складі Російської Імперії. Недовгий час повітове місто Брацлавського намісництва, у 1795 р. оці затверджується герб міста у вигляді лицарського щита із зображенням на блакитному полі старої Брацлавської фортеці, а на зеленому полі, внизу, — трьох золотих снопів жита. З 1804 р. заштатне містечко Подільської губернії.
З березня 1796 по березень 1797 року в Тульчині перебував російський полководець Олександр Суворов. За 12 км від міста (с. Тиманівка) розташовані криниці, які викопали і облаштували в свій час солдати О. Суворова. Саме тут, у Тульчині, російський полководець написав свою відому працю «Наука перемагати». В 1806 році в Тульчині стояв другий корпус Мейєндорфа, ад'ютантом у якого був видатний український письменник Іван Котляревський. Перебував він у Тульчині з лютого по грудень 1806 року. А 1818 року в Тульчині розмістився штаб другої армії, офіцери якого були учасниками франко-російської війни 1812 року проти Наполеона. Того самого року група прогресивно настроєних офіцерів штабу об'єдналася в Тульчинську управу таємної організації «Союз благоденства», на зміну якому прийшло Південне Товариство декабристів. Організатором і душею управи був полковник П. І. Пестель, ад'ютант головнокомандувача другою армією. Молоді офіцери збирались на квартирі Пестеля. Тут можна було зустріти О. Юшневського, В. Давидова, Ф. Вольфа, В. Іванова, О. Барятинського, С. Волконського, М. Лорера та інших активних учасників майбутнього декабристського виступу.
На час перебування Павла Пестеля в Тульчині припадають його зустрічі з Олександром Пушкіним; російський поет ще до свого заслання на південь Росії мріяв побувати у цьому затишному містечку Подільської губернії, де перебував штаб 2-ї армії і де серед кола революційно налаштованих молодих офіцерів мав чимало знайомих. Уперше йому вдалося приїхати до Тульчина лише у лютому 1821 року. А.Пушкін іще двічі побував у Тульчині — у серпні та листопаді 1822 року, де мав розмови з П.Пестелем, іншими діячами Південного товариства та його друзями-однодумцями А.Юшневським, Ніколаєм Басарґіним, Раєвським та іншими. Він побував у Павла Пестеля вдома, відпочивав у нього під розлогими липами. Ті зустрічі й щирі розмови про майбутнє Росії надихнули А.Пушкіна на вірші, які навіки прославили Тульчин і перших провісників свободи. У 10-й главі відомого роману «Євгеній Онегін» читаємо:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekppTDBGc1pXdHpZVzVrY2xCMWMyaHJhVzR1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVGc1pXdHpZVzVrY2xCMWMyaHJhVzR1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZpTDFCbGMzUmxiQzVxY0djdk1qQXdjSGd0VUdWemRHVnNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
- Було це при Неві льодистій.
- Та в краї, де раніш весна
- Сміється Кам'янці тінистій,
- Горбам похилим Тульчина,
- Де Вітгенштейнові дружини
- Дніпром підмивані рівнини
- І степ надбузький облягли,
- Діла по-іншому пішли...
- Там Пестель... для тиранів,
- І в рать вливав незнаний пал
- Спокою повний генерал,
- І Муравйов огнем одваги,
- В ім'я нових, жаданих прав
- Союзу сполох приспішав.
(Переклад Максима Рильського)
У дореволюційний літопис міста вписується й спогад про перебування в ньому «польського Лєрмонтова», друга А. Міцкевича — поета Юліуша Словацького.
В один з липневих днів 1827 року, їдучи до Одеси, Юліуш Словацький зі своїм другом Зеноном Михальським прибув до Тульчина. Їх вразив красою сад і парк «Хороше». І Ю. Словацький робить запис у подорожніх нотатках: «На третій день ввечері ми приїхали до гарного Тульчина… „Хороше“ і сади захопили мене»…
Там сади і парки, палаци належали магнатам. За їх огорожами був зовсім інший Тульчин.
У середині минулого століття Тульчин був містечком з 1164 господарствами. Жалюгідними й мізерними проти «Хорошого» виглядали похилені халупи місцевих ремісників. Приїжджі могли зупинитись у двох «гостинних» дворах. Шинок і кондитерська лавка — оце і вся «торговельна мережа». Осінні дні виповнювались гудком цукроварні, збудованої в 1848 році Потоцьким. А медицину представляла стара аптека, в якій завжди дрімав такий же старий провізор. Додайте військовий шпиталь при другій армії та юнкерське училище, відкрите в зв'язку з перебуванням у містечку великого штабу, і матимете повне уявлення про описуване нами місто, яким воно було сто років тому.
Реформа 1861 року не принесла Тульчину істотних змін. Хіба що в 1862 році тут відкрилось духовне училище та через сім років у місті почав працювати шкіряний завод, а в 1886 році — паровий млин. Були ще вовночесалка, завод штучних мінеральних вод, крупорушка, макаронна фабрика, вальцевий млин, медоварний завод.
До переліченого можна було б додати каретну і тютюнову фабрики, два цегельних, три свічкових заводи та кілька інших кустарних підприємств. Про розмах їх виробництва свідчить хоча б ось така статистика: на 17 тульчинских підприємствах було зайнято 134 робітники — в чотири рази менше, ніж сьогодні на одній взуттєвій фабриці.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemswTDFSMWJHTm9lVzRsTWtOZlIzSmxZWFJmVTNsdVlXZHZaM1ZsTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxVWRXeGphSGx1SlRKRFgwZHlaV0YwWDFONWJtRm5iMmQxWlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Це була його, так би мовити, важка індустрія. За іншими показниками дореволюційний Тульчин набагато випередив своїх сусідів. У місті на той час було вже 5 церков, костьол, 2 синагоги, понад десять молитвених домів, 23 шинки, 13 винних лавок і великий винний склад. На кожних 660 жителів припадала корчма. Таким переступив поріг нового, XX століття Тульчин — містечко ремісників і торговців. Важким було життя ремісників і міської бідноти. В їх середовищі росте незадоволення рабським становищем, визріває протест проти самодержавства. Несила було більше терпіти наругу. Ще в серпні 1904 року спалахнув страйк столярів — перший організований виступ робітників Тульчина. В травні 1905 року під червоними прапорами, з лозунгами, що закликали до боротьби з царизмом, вийшли тульчинці на загальноміський мітинг. Подільське місто заявило про свою підтримку революційних мас Росії. Нові масові виступи робітників підтримали навколишні селяни, а невдовзі селянський рух охопив усю Подільську губернію. Уряд ввів у Тульчин військові частини. Почалось жорстоке переслідування революційно настроєних робітників і селян. Але це не припинило їх виступів.
Українська революція
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF3THpjMkxTVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa1lsUkRFbE9UWWxSREVsT0RVdUpVUXdKVGxCSlVReEpUZ3pKVVF3SlVJeEpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNSaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxRVElsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRFbE9EY2xSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWXVhbkJuTHpJd01IQjRMVGMyTFNWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrWWxSREVsT1RZbFJERWxPRFV1SlVRd0pUbEJKVVF4SlRnekpVUXdKVUl4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1FWOGxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXhKVGsyWHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbFFUSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RjbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT1RZdWFuQm4uanBn.jpg)
Бурхливі події відбувались у Тульчині протягом 1917—1920 років.
У 1917 році місто входить до складу Української Народної Республіки.
Протягом 1917–1920 років місто побувало під владою більшовиків, і Директорії, денікінських і гетьманських військ.
Внаслідок поразки Перших визвольних змагань місто перейшло під владу більшовиків.
Остаточно більшовики встановили свою владу у місті 19 червня 1920 року.
Микола Леонтович і Тульчин
Визначною подією в культурному житті Тульчина була активна діяльність видатного українського композитора Миколи Леонтовича. Значна частина творчого життя М. Леонтовича пов'язана з Тульчином. З 1908 року викладає співи в єпархіальному жіночому училищі. Працюючи там понад 10 років, отримує казенну квартиру, навкруги якої був садок. За цей час він створив близько 200 хорових творів, 10 духовних хорів. У 1914 році з Тульчина вилітає його знаменитий «Щедрик», який співали в багатьох містах, і він став своєрідною емблемою хорової музики. Нині мелодія «Щедрика» відома всьому світові, хоча мало хто знає, що її автором є українець.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTHlWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRU1V5UTE4bFJEQWxRakpmSlVReEpUaEdKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01sOGxSREVsT0RNbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJERWxPVGNsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSTRKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dYeVZFTUNVNVFpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROMThsUkRBbFFUSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RjbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUmZNREl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFNWRU1DVTVNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRU1V5UTE4bFJEQWxRakpmSlVReEpUaEdKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01sOGxSREVsT0RNbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJERWxPVGNsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkzSlVRd0pVSTRKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dYeVZFTUNVNVFpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROMThsUkRBbFFUSWxSREVsT0RNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RjbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUmZNREl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
1920 року Микола Леонтович створює в Тульчині народний хор. Пісня «Смерть» була останньою його хоровою обробкою, яку він не встиг вивчити з хором, бо в ніч на 23 січня 1921 року трагічно обірвалося життя видатного сина України. Леонтович загинув від кулі колишнього агента повітчека Б. Грищенка, який грабував населення. Після трагічної смерті М. Леонтовича, як згадує його учень М. Покровський «…повітова влада затвердила хор Леонтовича, як державну капелу при Брацлавському повіті… Капела і її учасники були взяті на державне забезпечення…».
Геніальний український композитор, визначний інтерпретатор української народної пісні, засновник нового напряму в хоровій музиці, яскравим втіленням якого став жанр хорової мініатюри. Його творча спадщина, педагогічна, диригентська діяльність стали промотором музично-громадського життя, виконавства і композиторської активності в бурхливі 1920-ті роки в Україні. Леонтович відмовився від духовного сану і став учителем музики і співу. Спочатку це була Чуківська сільська школа, далі Тиврів, Вінниця, станція Гришине на Донбасі. Всюди він організовує хори і апробує власні аранжування українських народних пісень. 1919 року в зв'язку з окупацією Києва денікінцями Леонтович знову повертається до Тульчина. Тут він продовжує організовувати хори, викладає музику і спів у загальноосвітніх школах, створює у містечку першу музичну школу і водночас починає працювати над оперою «На русалчин Великдень» (за однойменною віршованою казкою Б. Грінченка; лібрето Н.Танашевич). Композитор створив лише першу дію, яку остаточно завершив наш сучасник М. Скорик (1977 р.). Її прем'єра під «Русалчині луки» відбулася на сцені Національної опери України (1978 р.).
Тульчин під радянською окупацією 1920—1941
У 1923 році місто стає центром округу(до якого входило 17 районів) — 30 окружне місто УРСР. У 20 рр. в місті розгорнулось промислове будівництво. У Тульчині вже діє десять підприємств — хлібопекарня, два млини, олійня, друкарня, електростанція та інші, засновується взуттєва та швейна фабрики. Будуються школи, лікарня, кінотеатр тощо. Швидко розгорталось житлове та культурне будівництво. У 1923 році відчинив двері краєзнавчий музей. 9 лютого 1932 р. постановою ВУЦВК на 4 позачерговій сесії ХІІ скликання утворено 5 областей в Україні, серед яких і Вінницька, до неї ввійшов Тульчинський район із центром — містом Тульчином.
У 1932—1933 роках мешканці Тульчина та околиць пережили сталінський геноцид. Під час організованого радянською владою Голодомору 1932—1933 років помер щонайменше 701 житель міста.
Німецько-радянська війна стала ще одним випробуванням для мешканців Тульчинщини. В оборонних боях на території району брали участь війська 18 армії Південного фронту Червоної Армії в складі 55 і 17 стрілецьких корпусів.
Румунська окупація (1941—1944)
Німецькі війська захопили Тульчинський район 23 липня 1941 року. Його територія була підпорядкована румунській адміністрації у складі «Трансністрії». За опір румунам десятки жителів були піддані жорстоким тортурам та катуванням, а потім були розстріляні в Тираспольській тюрмі. Особливо жорстоко гітлерівці розправлялися з мирним єврейським населенням. З перших днів румунської окупації в Тульчині були розстріляні комуністичні активісти з сім'ями. 7 грудня 1941 р. понад 4 тисячі тульчинців було загнано в табір смерті в с. Печеру. Туди ж було переміщено переміщено євреїв Тульчинського, Шпиківського та інших районів. У могилах поблизу Печерського лісу поховано близько 8 тисяч жертв нацистського терору.
УРСР (1944—1991)
15 березня 1944 року в Тульчин повернулася радянська влада на багнетах 27 армії ІІІ повітрянодесантної дивізії Червоної Армії під командуванням генерал-майора І. Конєва.
Близько тисячі уродженців міста не повернулися з фронту до своїх рідних домівок. У сквері Слави радянською владою було відкрито монумент воякам, що загинули під часі війни на боці СРСР.
Після закінчення війни почалося повернення міста до мирного життя: відновлені пошкоджені і зруйновані житлові і суспільні будівлі, пущені в лад промислові підприємства, знов запрацювали школи, лікарні. У подальші роки проводилося будівництво нових житлових будівель, створення промислових підприємств, магазинів, шкіл, нових корпусів лікарні, культурно-побутових закладів тощо.
Незалежна Україна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhrTDFOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmZFdFeE9EQmpkbk11YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZOMFlXMXdYMjltWDFWcmNtRnBibVZmZFdFeE9EQmpkbk11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
З 24 серпня 1991 року місто належить до вільної України.
У постперебудовні роки, незважаючи на економічні труднощі, жителям міста вдалося в основному зберегти потенціал, накопичений за всі попередні роки. Активно розвивається малий і середній бізнес.
18 листопада 2017 року архієпископ Вінницький і Брацлавський Михаїл в Тульчині звершив чин освячення храму УПЦ КП на честь Вознесіння Господнього.
Населення
У середині минулого століття в Тульчині налічувалось 1164 будівлі, у 1859 році в місті мешкало 11217 осіб. У 1861 році, після скасування кріпацтва, стрімко почала розвиватись економіка міста, швидко зростало населення — у 1866 році тут вже проживало 21685 мешканців. За даними всеросійського перепису на 28 січня (9 лютого) 1897 року в місті налічувалось 16245 осіб (з них 61,90 % — євреї). За результатами всесоюзного перепису 1926 року — 12600 осіб, 1939 — 13500 осіб, 1959 — 12500 осіб, 1970 — 14279 осіб, 1989 — 17100 осіб. За даними першого всеукраїнського перепису 2001 року в місті мешкало 16136 осіб.
На цьому місці має відображатися графік чи діаграма, однак з технічних причин його відображення наразі вимкнено. Будь ласка, не видаляйте код, який викликає це повідомлення. Розробники вже працюють для того, щоби відновити штатне функціонування цього графіка або діаграми. |
|
Динаміка зміни населення
Чисельність населення Тульчина, станом на 1 січня 2022 року, налічує 14,446 осіб.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdk5tcDNPRFF4Wm5wc01IVjZabVJoZGpGc2NHTnpZakp1YkRWcmFtTnZZUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Національний склад
Розподіл населення за національністю за даними перепису 2001 року:
Національність | Відсоток |
---|---|
українці | 92,79% |
росіяни | 5,06% |
євреї | 0,85% |
молдовани | 0,25% |
вірмени | 0,19% |
білоруси | 0,17% |
поляки | 0,15% |
роми | 0,15% |
інші/не вказали | 0,39% |
Мовний склад
Рідна мова населення за даними перепису 2001 року:
Мова | Чисельність, осіб | Доля |
---|---|---|
Українська | 14 898 | 94,01% |
Російська | 861 | 5,43% |
Єврейська | 21 | 0,13% |
Ромська | 16 | 0,10% |
Вірменська | 15 | 0,09% |
Румунська | 14 | 0,09% |
Білоруська | 7 | 0,04% |
Польська | 1 | 0,01% |
Інші/Не вказали | 14 | 0,10% |
Разом | 15 847 | 100% |
Економіка
Промисловість міста представлена такими галузями: харчова (ВАТ «Тульчинський маслосирзавод» (торгова марка «Тульчинка»), ТОВ «Тульчинм'ясо» (обидва входять до складу групи компаній «ТЕРРА ФУД»), ВАТ «Тульчинський хлібокомбінат», ТОВ «Діана»(завод продтоварів), ТОВ «Тульчинський консервний завод»; легка ВАТ «Тульчинська швейна фабрика», ТОВ «Двін» (взуттєва фабрика). Також в місті працюють кілька будівельних підприємств та організацій, ТОВ «Тульчинський Агромаш», «Тульчинське лісомисливське господарство» тощо.
Транспорт
У місті працюють два автотранспортних підприємства (1 — вантажні, 2 — пасажирські перевезення). Діє автовокзал та автобусне сполучення з основними містами області та України. Міський громадський транспорт має у своєму складі: маршрутне таксі та три служби легкового таксі.
Охорона здоров'я
Районна лікарня, районна поліклініка, дитяча консультація, стомотологічна поліклініка, туберкульозний диспансер.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a05DOVdaWFJmZEdWb0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMVdaWFJmZEdWb0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Освіта та культура
4 загальноосвітні школи, 5 дошкільних дитячих закладів, музична дитяча школа, 2 спортивні школи, 3 вищих навчальних заклади (технікум ветеринарної медицини, училище культури, вище професійно-технічне училище № 41). Кінотеатр, будинок культури, 8 бібліотек, зокрема найбільша Тульчинська центральна районна бібліотека. 2019 року в Тульчині вперше було проведено фестиваль Щедрика
ЗМІ
Районна газета «Тульчинський край» заснована 1925 р., районне радіо частота мовлення 105.5 Мгц. «Успіх» газета безкоштовних оголошень.
Пам'ятки архітектури
- Краєзнавчий музей, колишній будинок Декабристів (XVIII ст.)
- Костел Святого Станіслава
- Катедральний собор Різдва Христового
- Особняк 1905 р., вул. Соборна
- Палац Потоцьких
- Палац Потоцьких (Тульчин) (XVIII-XIX ст.);
- Будинок Декабристів (XVIII ст. тепер краєзнавчий музей);
- Успінська церква з дзвіницею (1789 р.);
- Римо-католицький костел Святого Станіслава (XIX ст.);
- Катедральний собор Різдва Христового, колись Домініканський собор та монастир (XVIII ст.);
- Житлові будинки (XVIII-XIX ст.);
- Старе єврейське кладовище.
Музеї та пам'ятники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsUVRJdUpVUXdKVGt6TGlWRU1DVkJPQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTROeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE0xOGxSREVsT0ROZkpVUXdKVUV5SlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVReEpUZzNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVReEpUazJYekF5TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMwbFJEQWxPVVlsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbFJERWxPRVlsUkRFbE9ESWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFrRmZKVVF3SlVFeUxpVkVNQ1U1TXk0bFJEQWxRVGdsUkRBbFFqVWxSREFsUWpJbFJERWxPRGNsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETmZKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZCTWlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1TVTROeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTVObDh3TWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
- Тульчинський краєзнавчий музей (вул. Гагаріна, 1)
- Музей декабристів знаходиться на реконструкції з початку 1990-х років.
- Пам'ятники Миколі Леонтовичу Миколі, Тарасові Шевченку, Павлу Пестелю.
9 грудня 2022 року в Тульчині демонтовані пам'ятники російському полководцю Олександру Суворову та поету Олександру Пушкіну. Рішення про демонтаж пам'ятників, що пов'язані з історією і культурою РФ, було прийнято 30 листопада 2022 року на позачерговій сесії Тульчинської міської ради, за знесення проголосували 24 депутати.
Малодосліджені артефакти
Під містом міститься мережа підземних споруд, які збудовані ще у середньовіччі і використовувалися населенням з метою захисту від ворогів. Граф Станіслав «Щенсний» Потоцький мав тунелі, які використовував у транспортних цілях. Вони з'єднували Комплекс палацу Потоцьких з іншими об'єктами міста.
Пам'ятки природи
- Софора японська — ботанічна пам'ятка природи місцевого значення.
- Алея вікових лип — ботанічна пам'ятка природи місцевого значення.
Відомі люди
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0THlWRU1DVTVRaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TjE4bFJEQWxPVU1sUkRBbFFqZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGswSlVRd0pVSkRKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd5SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSTRKVVF4SlRnM0xtcHdaeTh4T1RCd2VDMGxSREFsT1VJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREFsUWtRbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJEQWxRamdsUkRFbE9EZGZKVVF3SlRsREpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNU5DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Народилися в місті
- Авінов Андрій Миколайович (1884—1949) — американський і російський ентомолог, мандрівник, художник, музеє- та мистецтвознавець, колекціонер, дипломат.
- Васюра Анатолій Степанович – український науковець, відмінник освіти України (2003), заслужений працівник освіти України, професор Вінницького національного технічного університету.
- Висоцький Юзеф (1809—1873) — польський військовий, учасник двох польських повстань і Угорської революції 1848—1849 років.
- Дейч Лев — громадський діяч, історик.
- Зельдович Григорій Борисович (1906—1988) — радянський український редактор, кінокритик, викладач
- Кержнер Олександр Хацкельович (1912—1981) — український живописець.
- Косевич Арнольд Маркович (1928—2006) — український фізик, доктор фізико-математичних наук, професор.
- Кузьменко Володимир Данилович (1948—2007) — письменник.
- Кузьмінський Олександр Хомич — генерал-хорунжий Армії УНР.
- Литвак Кім Львович (1930—2003) — український скульптор.
- Лукашенко Микола Федорович — український художник.
- Міхельсон Володимир — вчений-фізик і геофізик, метеоролог, один з основоположників актинометрії, професор.
- Отелін Олександр Анатолійович (1904-1981) - український анатом, доктор медичних наук, професор.
- Плешкановська Алла Михайлівна — український вчений-містобудівник, професор.
- Потоцький Болеслав Станіславович (1805–1893) — дійсний статський радник, суспільний діяч з роду Потоцьких (найменший син Станіслава Щенсного Потоцького). Власник Немирівського палацу. Займався благодійністю у галузі народної освіти.
- Свенціцький Олександр Миколайович — підполковник Армії УНР.
- Хмелевський Юрій Миколайович — український поет.
- Шкляр Сергій Володимирович (нар. 1972) — заступник Міністра юстиції України з питань виконавчої служби (з березня 2015 р).
- Шандровський Володимир Данилович (1901—1985) — український диригент і педагог, професор Одеської консерваторії, учень Миколи Леонтовича.
- Кононенко Денис Юрійович (1987-2022) - Солдат загинув 19 лютого 2022 року.
- Галина Тимофіївна Мулик ( 11.12.1940) - учитель-методист, висококваліфікований педагог, Відмінник народної освіти УРСР, Заслужений вчитель України.
Працювали відомі українські поети і письменники
- Марко Вовчок
- Анатолій Свидницький
- І. Стороженко
- Микола Маркевич.
- Олександр Горобець.
Гостювали
Пов'язані з містом
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5sTHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VVWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrRWxSREVsT0RFbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpRbFJERWxPREJmSlVRd0pUa3lKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd4SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzNMbXB3Wnk4eE9UQndlQzBsUkRBbFFURWxSREVsT0RNbFJEQWxRaklsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSmZKVVF3SlRsRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkwSlVReEpUZ3dYeVZFTUNVNU1pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE55NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- Іван Котляревський — видатний український письменник, поет, драматург, засновник сучасної української літератури
- Адам Калиновський — брацлавський староста, засновник міста, збудував в Тульчині дерев'яний домініканський костел, в якому був похований (1638 р.)
- Франц Салезій Потоцький — київський воєвода
- Станіслав Щенсний Потоцький — воєвода руський, маршалок Тарґовицької конфедерації, фундатор палацу, мурованого Домініканського костелу
- Максим Кривоніс — полковник, один з керівників козацько-селянських повстань в Україні під час Хмельниччини
- Іван Сошенко — український художник; на замовлення генерала Абази робив копії з образів Тульчинського палацу.
- Юліуш Словацький — видатний польський поет і драматург
- Станіслав Трембецький — польський поет, представник класицизму і рококо, придворний поет польського короля Станіслава Понятовського.
- Карл Рейхель — німецько-російський художник.
- граф Тадеуш Грабянка
- Погребняк Наталія Володимирівна — українська письменниця.
- Олександер Пушкін — російський поет
- Павло Пестель — дворянський революціонер, лідер декабристів в Україні.
- Олександр Суворов — російський полководець, написав свою «Науку перемагати»
- — артист оригінального жанру, блогер.
- — заслужений працівник культури України.
- Шандровський Гліб Данилович — український співак (бас-профундо), учень Кирила Стеценка, Миколи Леонтовича і Олександра Кошиця, брат Володимира Шандровського.
Галерея
- Місто з висоти пташиного польоту
- Центральна вулиця Соборна
- Успенська церква (XVIII ст.)
- Малий палац Потоцького (XVIII ст.) нині один з корпусів веттехнікуму
- Житловий будинок (XVIII ст.)
- ТРК «Європейський»
- Палац Потоцьких увечері
- Районний будинок культури
- Школа №2
- Школа №3
- Міський парк
- Тульчинський коледж культури
- Пам’ятник героям АТО
- Стела Героїв російсько-української війни
Див. також
Виноски
- Тульчин // Український радянський енциклопедичний словник — Киев: Главная редакция Украинской советской энциклопедии, 1989. — Т. Том 3. — С. 416.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 лютого 2022. Процитовано 12 червня 2021.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Тульчин «Climate-Data.org» (англ.)
- Оксана Лобко. Розвінчуючи міфи інтер'єру Тульчинського палацу
- О. С. Пушкін. Євгеній Онегін. Уривки з 10-ї глави
- Тульчин. Геоінформаційна система місць «Голодомор 1932—1933 років в Україні». Український інститут національної пам'яті. Процитовано 18 червня 2020.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Архієпископ Михаїл звершив чин освячення храму на честь Вознесіння Господнього міста Тульчина
- Державна служба статистики України Чисельність наявного населення України на 1 січня 2018 року — Київ: Державна служба статистики України, 2018.
- Державна служба статистики України Чисельність наявного населення України на 1 січня 2019 року — Київ: Державна служба статистики України, 2019.
- Державна служба статистики України Чисельність наявного населення України на 1 січня 2021, Number of Present Population of Ukraine, as of January 1 2021 — Київ: Державна служба статистики України.
- Державна служба статистики України Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 року — Київ: Державна служба статистики України.
- Україна / Ukrajina «Pop-stat.mashke.org» (англ.)
- Національний склад міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- У Тульчині відбувся масштабний фестиваль легендарного "Щедрика". myvin.com.ua. оригіналу за 15 травня 2020. Процитовано 20 січня 2020.
- На Вінниччині влаштували фестиваль легендарного "Щедрика" (відео) - новини України. unian.ua. УНІАН. оригіналу за 19 листопада 2019. Процитовано 20 січня 2020.
- У Тульчині демонтували пам'ятники Суворова й Пушкіна. suspilne.media. 9 грудня 2022.
- Тинченко Я. Офіцерський корпус Армії Української Народної Республіки (1917—1921): Наукове видання. — К. : Темпора, 2007. — С. . — .
- Указ президента України 71/2020
Джерела
- Вирський Д. С. Тульчин // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 174. — .
Література
- А. О. Безсонний, Д. К. Дункевич, Н. С. Квєтний. Тульчи́н // Історія міст і сіл Української РСР: у 26 т. / П. Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967—1974 — том Вінницька область / А. Ф. Олійник (голова редколегії тому), 1972 : 788с. — С.628-640
- Григорій Денисик. У Тульчині // Містечка Східного Поділля : краєзн. нариси / за ред. Г. І. Денисика. — Вінниця : Тезис, 2001. — С. 30-36 : іл. (укр.)
- Дмитро Дудкевич. Тульчин / Д. Дудкевич, І. Пшук. — Одеса : Маяк, 1967. — 52 с. : іл. (укр.)
- Юрій Кругляк. Ім'я вашого міста : походження назв міст і селищ міськ. типу Укр. РСР / Ю.М. Кругляк. — К.: Наук. думка, 1978. — 151 с. (укр.)
- Тихін Підласко. Тульчин : путівник / Т.В. Підласко. — Одеса : Маяк, 1976. — 48 с., 12 арк. іл. (укр.)
- Тульчин // Географічна енциклопедія України. В 3 т. / редкол.: О.М. Маринич [та ін.]. - К. : УРЕ ім. М. П. Бажана, 1993. — Т. 3. — С. 310-311. (укр.)
- Тульчин // Міста України : інформ.-стат. довід. / впорядкув. О. Панасенко. — К. : АВК-Росток, 2007. — С. 102. (укр.)
Посилання
- Тульчин — Інформаційно-пізнавальний портал | Вінницька область у складі УРСР (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР: Вінницька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1972. — 630 с.)
- Тут був Я. «Тульчин. Прикордонний Версаль»
- «Tulchin.net.ua»
- Все о городе и не только на сайте tulchin.org.ua
- Відвідини Тульчина
- Трійкою коней по підземеллю. Любов Багацька. Український Тиждень.
- Палац у Тульчині на фільмі з дрона (2018).
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tulchi n misto v Ukrayini na pivdni shidnogo Podillya administrativnij centr Tulchinskogo rajonu Vinnickoyi oblasti ta Tulchinskoyi miskoyi gromadi roztashovane u dolini mizh nevisokimi pagorbami v mezhirichchi richok Tulchinki j Silnici pritoka Pivdennogo Bugu TulchinGerb Tulchina Prapor TulchinaOsnovni daniKrayina UkrayinaRegion Vinnicka oblastRajon Tulchinskij rajonGromada Tulchinska miska gromadaZasnovane 1607Magdeburzke pravo 1787Status mista vid 1795 rokuNaselennya 14 446 01 01 2022 povne 14 446 01 01 2022 Plosha 9 26 km Gustota naselennya 1688 osib km Poshtovi indeksi 23600 23606Telefonnij kod 380 4335Koordinati 48 40 28 pn sh 28 50 59 sh d H G OVisota nad rivnem morya 208 mVodojma Silnicya TulchinkaNazva meshkanciv tulchi nec tulchi nka tulchi nciDen mista druga nedilya veresnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya ZhuravlivkaDo stanciyi 13 kmDo obl resp centru fizichna 70 km zalizniceyu 120 km avtoshlyahami 83 kmDo Kiyeva fizichna 230 km zalizniceyu 370 km avtoshlyahami 359 kmMiska vladaAdresa 23600 Vinnicka obl Tulchinskij r n m Tulchin vul Mikoli Leontovicha 1Vebstorinka Tulchinska gromada Tulchin u Vikishovishi MapaTulchinTulchinCya stattya mistit perelik posilan ale pohodzhennya tverdzhen u nij zalishayetsya nezrozumilim cherez praktichno povnu vidsutnist vnutrishnotekstovih dzherel vinosok Bud laska dopomozhit polipshiti cyu stattyu peretvorivshi dzherela z pereliku posilan na dzherela vinoski u samomu teksti statti zhovten 2018 Tulchin pov yazanij iz tvorchistyu vidatnogo ukrayinskogo kompozitora klasika Mikoli Leontovicha z jogo vidomim Shedrikom NazvaV dokumenti Lvivskogo magistratu vid 3 lipnya 1648 roku misto maye nazvu Nestervar Nestervar v perekladi z ugorskoyi Nester Dnister i var zamok misto Pohodzhennya samoyi nazvi Tulchin sprichinyaye bagato superechok Najmovirnishe ugorske ta turecke etimologichne korinnya Misto roztashovane na richci Tulchinci vid yakoyi i otrimalo svoyu nazvu GeografiyaVid na misto z boku Nestervarskogo stavuSeredmistya TulchinaRoztashuvannya Misto Tulchin roztashovane u pivdennij chastini Podilskogo plato Geologichna budova teritoriyi viznachayetsya rozmishennyam u mezhah Ukrayinskogo kristalichnogo shita fundament yakogo skladayut kristalichni porodi Blizkist do poverhni kristalichnogo shita zumovlyuye nayavnist ta vidobutok takih korisnih kopalin yak granit glina kvarcit gnejs Usi ci korisni kopalini ye budivelnimi materialami yih vikoristovuyut v budivnictvi sporud shlyahiv prokladci inzhenernih komunikacij Relyef mista hvilyasta rivnina porizana dolinami balkami ta yarami Najvisha tochka mista 273 m nad rivnem morya najnizhcha 196 m Na teritoriyi protikayut richki Silnicya Tulchinka Vodi dzherel utvoryuyut 3 stavki Klimat U fiziko geografichnomu vidnoshenni nalezhit do lisostepovoyi zoni Klimat mista pomirno kontinentalnij zima korotka m yaka z chastimi vidligami lito trivale dovoli teple Serednya temperatura sichnya stanovit 4 0 C lipnya 20 0 C Serednorichna kilkist opadiv 472 mm najmenshe opadiv u berezni ta zhovtni najbilshe u lipni Z nespriyatlivih klimatichnih yavish na teritoriyi mista sposterigayutsya hurtovini ozheled tumani u holodnij period roku grozi z gradom Trivalist svitlovogo dnya kolivayetsya vid 8 do 16 5 godin Klimatograma TulchinaSLBKTChLSVZhLG 37 3 1 36 4 0 44 10 3 56 16 7 65 27 13 82 31 17 85 37 21 60 38 23 62 30 14 40 18 6 44 7 1 40 3 1Serednya maks i min temperaturi povitrya C Atmosferni opadi mm za rik 651 mm Dzherelo Climate Data org angl IstoriyaTulchin na mapi Zigmunda Gerstmana Misto nalezhalo podilskij shlyahetskij rodini Strusiv g Korchak Odna z predstavnic cogo rodu vijshla zamizh za Kalinovskogo Tulchin perejshov do rodini Kalinovskih Pershi pismovi vidomosti pro Tulchin nalezhat do 1607 roku Privilej na misto nadanij generalu podilskih zemel Valentiyu Aleksandru Kalinovskomu Sigizmundom III Vazoyu U pershij polovini XVII stolittya Tulchin stav viznachnim torgovelnim centrom zavdyaki braclavskomu starosti Adamu Kalinovskomu Z 1649 r nedovgij chas sotenne mistechko Braclavskogo polku z 1667 r Tulchin znovu vidijshov do Rechi Pospolitoyi z 1672 po 1699 rik buv pid vladoyu Osmanskoyi imperiyi U 1648 tut buv ukriplenij zamok z kam yanimi vezhami po kutah Pislya netrivalogo zanepadu i rozruhi sprichinenih tragichnimi podiyami pid chas shturmu potuzhnoyi Tulchinskoyi forteci z chislennim garnizonom povstalimi kozackimi zagonami polkovnika Maksima Krivonosa Hmelnickogo v 1648 roci pid chas narodno vizvolnoyi vijni ukrayinskogo narodu proti polskogo ponevolennya Tulchin naprikinci XVIII stolittya rozkvitaye i staye shiroko znanim centrom promislovosti i remesel visokoyi yevropejskoyi kulturi zavdyachuyuchi grafu Stanislavu Shensnomu Potockomu vlasniku velikih zemelnih volodin v Ukrayini U 1778 v Tulchini bulo 440 osel 18 chervnya 1726 r kiyivskij voyevoda Franc Salezij Potockij otrimav misto Tulchin ta navkolishni zemli vid rodicha belzkogo voyevodi Stanislava Vladislava Potockogo Ci zemli ranishe nalezhali vigaslomu rodu Strusiv ta Kalinovskih a takozh cherez odruzhennya z Gannoyu Potockoyu Saleziyu distalisya takozh zemli yaki nalezhali vigaslomu rodu Lyashiv Sam zhe belzkij voyevoda Stanislav Potockij otrimav Tulchin vid Geleni Kalinovskoyi Pislya smerti v 1772 roci Franc Salezij Potockij Tulchinski mayetnosti perehodyat jogo sinu Stanislavu Shensnomu Potockomu Stanislav Shensnij Potockij Stanislav Shensnij Potockij robit Tulchin svoyeyu rezidenciyeyu sporudzhuyuchi v 1782 roci palaco parkovij ansambl Horoshe yakij uspishno sperechavsya z najkrashimi korolivskimi analogami Yevropi Cej unikalnij i velichnij vitvir mistectva ta arhitekturi proektuvali francuzkij hudozhnik budivelnik i mehanik Lakrua dizajner gollandec Merks avtor parku angliyec Miller Misto shvidko buduyetsya i bujno rozkvitaye uspishno torguye zapovzyato pracyuye staye vidomim statechnim a slava pro nogo line gen po Yevropi same tut z yavlyayutsya najkrashi yevropejski zrazki dekorativnih i fruktovih derev najkrashi sorti silskogospodarskih kultur roslin i kvitiv vivodyat najkrashi porodi svijskoyi hudobi i ptici vigotovlyayut vishukani sorti i marki napoyiv stvoryuyut shedevri remesel i goncharstva vdoskonalyuyetsya sistema agrarnogo virobnictva polipshuyetsya materialne stanovishe selyan 17 travnya 1787 r z nagodi perebuvannya polskogo korolya Stanislava Avgusta Ponyatovskogo mistu nadano magdeburzke pravo 1792 r misto rezidenciya Targovickoyi konfederaciyi Na chest perebuvannya korolya Stanislav Shensnij Potockij na ploshi Rinok postaviv kolonu a naselennyu v mezhah mili daruvav volnu Na chest Targovickoyi konfederaciyi Stanislav Shensnij Potockij postaviv granitnij pam yatnik Takozh nim buv fundovanij murovanij Dominikanskij kostel urochiste vidkrittya yakogo vidbulosya 9 travnya 1784 r z Rimu v kostel buli privezeni i tut pokladeni moshi sv Piusa V palacovomu parku Horoshe bula marmurova banya v mavritanskomu stili privezena z Cargorodu Tulchin okupovanij carskoyu Rosiyeyu Z 1793 Pislya drugogo podilu Rechi Pospolitoyi misto opinyayetsya u skladi Rosijskoyi Imperiyi Nedovgij chas povitove misto Braclavskogo namisnictva u 1795 r oci zatverdzhuyetsya gerb mista u viglyadi licarskogo shita iz zobrazhennyam na blakitnomu poli staroyi Braclavskoyi forteci a na zelenomu poli vnizu troh zolotih snopiv zhita Z 1804 r zashtatne mistechko Podilskoyi guberniyi Kompleks palacu Potockih panoramnij znimok pid chas restavraciyi Z bereznya 1796 po berezen 1797 roku v Tulchini perebuvav rosijskij polkovodec Oleksandr Suvorov Za 12 km vid mista s Timanivka roztashovani krinici yaki vikopali i oblashtuvali v svij chas soldati O Suvorova Same tut u Tulchini rosijskij polkovodec napisav svoyu vidomu pracyu Nauka peremagati V 1806 roci v Tulchini stoyav drugij korpus Mejyendorfa ad yutantom u yakogo buv vidatnij ukrayinskij pismennik Ivan Kotlyarevskij Perebuvav vin u Tulchini z lyutogo po gruden 1806 roku A 1818 roku v Tulchini rozmistivsya shtab drugoyi armiyi oficeri yakogo buli uchasnikami franko rosijskoyi vijni 1812 roku proti Napoleona Togo samogo roku grupa progresivno nastroyenih oficeriv shtabu ob yednalasya v Tulchinsku upravu tayemnoyi organizaciyi Soyuz blagodenstva na zminu yakomu prijshlo Pivdenne Tovaristvo dekabristiv Organizatorom i dusheyu upravi buv polkovnik P I Pestel ad yutant golovnokomanduvacha drugoyu armiyeyu Molodi oficeri zbiralis na kvartiri Pestelya Tut mozhna bulo zustriti O Yushnevskogo V Davidova F Volfa V Ivanova O Baryatinskogo S Volkonskogo M Lorera ta inshih aktivnih uchasnikiv majbutnogo dekabristskogo vistupu Na chas perebuvannya Pavla Pestelya v Tulchini pripadayut jogo zustrichi z Oleksandrom Pushkinim rosijskij poet she do svogo zaslannya na pivden Rosiyi mriyav pobuvati u comu zatishnomu mistechku Podilskoyi guberniyi de perebuvav shtab 2 yi armiyi i de sered kola revolyucijno nalashtovanih molodih oficeriv mav chimalo znajomih Upershe jomu vdalosya priyihati do Tulchina lishe u lyutomu 1821 roku A Pushkin ishe dvichi pobuvav u Tulchini u serpni ta listopadi 1822 roku de mav rozmovi z P Pestelem inshimi diyachami Pivdennogo tovaristva ta jogo druzyami odnodumcyami A Yushnevskim Nikolayem Basarginim Rayevskim ta inshimi Vin pobuvav u Pavla Pestelya vdoma vidpochivav u nogo pid rozlogimi lipami Ti zustrichi j shiri rozmovi pro majbutnye Rosiyi nadihnuli A Pushkina na virshi yaki naviki proslavili Tulchin i pershih provisnikiv svobodi U 10 j glavi vidomogo romanu Yevgenij Onegin chitayemo Pushkin O Pestel P Bulo ce pri Nevi lodistij Ta v krayi de ranish vesna Smiyetsya Kam yanci tinistij Gorbam pohilim Tulchina De Vitgenshtejnovi druzhini Dniprom pidmivani rivnini I step nadbuzkij oblyagli Dila po inshomu pishli Tam Pestel dlya tiraniv I v rat vlivav neznanij pal Spokoyu povnij general I Muravjov ognem odvagi V im ya novih zhadanih prav Soyuzu spoloh prispishav Pereklad Maksima Rilskogo U dorevolyucijnij litopis mista vpisuyetsya j spogad pro perebuvannya v nomu polskogo Lyermontova druga A Mickevicha poeta Yuliusha Slovackogo V odin z lipnevih dniv 1827 roku yiduchi do Odesi Yuliush Slovackij zi svoyim drugom Zenonom Mihalskim pribuv do Tulchina Yih vraziv krasoyu sad i park Horoshe I Yu Slovackij robit zapis u podorozhnih notatkah Na tretij den vvecheri mi priyihali do garnogo Tulchina Horoshe i sadi zahopili mene Tam sadi i parki palaci nalezhali magnatam Za yih ogorozhami buv zovsim inshij Tulchin U seredini minulogo stolittya Tulchin buv mistechkom z 1164 gospodarstvami Zhalyugidnimi j mizernimi proti Horoshogo viglyadali pohileni halupi miscevih remisnikiv Priyizhdzhi mogli zupinitis u dvoh gostinnih dvorah Shinok i konditerska lavka oce i vsya torgovelna merezha Osinni dni vipovnyuvalis gudkom cukrovarni zbudovanoyi v 1848 roci Potockim A medicinu predstavlyala stara apteka v yakij zavzhdi drimav takij zhe starij provizor Dodajte vijskovij shpital pri drugij armiyi ta yunkerske uchilishe vidkrite v zv yazku z perebuvannyam u mistechku velikogo shtabu i matimete povne uyavlennya pro opisuvane nami misto yakim vono bulo sto rokiv tomu Reforma 1861 roku ne prinesla Tulchinu istotnih zmin Hiba sho v 1862 roci tut vidkrilos duhovne uchilishe ta cherez sim rokiv u misti pochav pracyuvati shkiryanij zavod a v 1886 roci parovij mlin Buli she vovnochesalka zavod shtuchnih mineralnih vod kruporushka makaronna fabrika valcevij mlin medovarnij zavod Do perelichenogo mozhna bulo b dodati karetnu i tyutyunovu fabriki dva cegelnih tri svichkovih zavodi ta kilka inshih kustarnih pidpriyemstv Pro rozmah yih virobnictva svidchit hocha b os taka statistika na 17 tulchinskih pidpriyemstvah bulo zajnyato 134 robitniki v chotiri razi menshe nizh sogodni na odnij vzuttyevij fabrici Velika sinagoga Ce bula jogo tak bi moviti vazhka industriya Za inshimi pokaznikami dorevolyucijnij Tulchin nabagato viperediv svoyih susidiv U misti na toj chas bulo vzhe 5 cerkov kostol 2 sinagogi ponad desyat molitvenih domiv 23 shinki 13 vinnih lavok i velikij vinnij sklad Na kozhnih 660 zhiteliv pripadala korchma Takim perestupiv porig novogo XX stolittya Tulchin mistechko remisnikiv i torgovciv Vazhkim bulo zhittya remisnikiv i miskoyi bidnoti V yih seredovishi roste nezadovolennya rabskim stanovishem vizrivaye protest proti samoderzhavstva Nesila bulo bilshe terpiti narugu She v serpni 1904 roku spalahnuv strajk stolyariv pershij organizovanij vistup robitnikiv Tulchina V travni 1905 roku pid chervonimi praporami z lozungami sho zaklikali do borotbi z carizmom vijshli tulchinci na zagalnomiskij miting Podilske misto zayavilo pro svoyu pidtrimku revolyucijnih mas Rosiyi Novi masovi vistupi robitnikiv pidtrimali navkolishni selyani a nevdovzi selyanskij ruh ohopiv usyu Podilsku guberniyu Uryad vviv u Tulchin vijskovi chastini Pochalos zhorstoke peresliduvannya revolyucijno nastroyenih robitnikiv i selyan Ale ce ne pripinilo yih vistupiv Ukrayinska revolyuciya Kubanskij 76 j pihotnij polk na paradi v Tulchini Burhlivi podiyi vidbuvalis u Tulchini protyagom 1917 1920 rokiv U 1917 roci misto vhodit do skladu Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki Protyagom 1917 1920 rokiv misto pobuvalo pid vladoyu bilshovikiv i Direktoriyi denikinskih i getmanskih vijsk Vnaslidok porazki Pershih vizvolnih zmagan misto perejshlo pid vladu bilshovikiv Ostatochno bilshoviki vstanovili svoyu vladu u misti 19 chervnya 1920 roku Mikola Leontovich i Tulchin Viznachnoyu podiyeyu v kulturnomu zhitti Tulchina bula aktivna diyalnist vidatnogo ukrayinskogo kompozitora Mikoli Leontovicha Znachna chastina tvorchogo zhittya M Leontovicha pov yazana z Tulchinom Z 1908 roku vikladaye spivi v yeparhialnomu zhinochomu uchilishi Pracyuyuchi tam ponad 10 rokiv otrimuye kazennu kvartiru navkrugi yakoyi buv sadok Za cej chas vin stvoriv blizko 200 horovih tvoriv 10 duhovnih horiv U 1914 roci z Tulchina vilitaye jogo znamenitij Shedrik yakij spivali v bagatoh mistah i vin stav svoyeridnoyu emblemoyu horovoyi muziki Nini melodiya Shedrika vidoma vsomu svitovi hocha malo hto znaye sho yiyi avtorom ye ukrayinec Budinok Mikoli Leontovicha 1920 roku Mikola Leontovich stvoryuye v Tulchini narodnij hor Pisnya Smert bula ostannoyu jogo horovoyu obrobkoyu yaku vin ne vstig vivchiti z horom bo v nich na 23 sichnya 1921 roku tragichno obirvalosya zhittya vidatnogo sina Ukrayini Leontovich zaginuv vid kuli kolishnogo agenta povitcheka B Grishenka yakij grabuvav naselennya Pislya tragichnoyi smerti M Leontovicha yak zgaduye jogo uchen M Pokrovskij povitova vlada zatverdila hor Leontovicha yak derzhavnu kapelu pri Braclavskomu poviti Kapela i yiyi uchasniki buli vzyati na derzhavne zabezpechennya Genialnij ukrayinskij kompozitor viznachnij interpretator ukrayinskoyi narodnoyi pisni zasnovnik novogo napryamu v horovij muzici yaskravim vtilennyam yakogo stav zhanr horovoyi miniatyuri Jogo tvorcha spadshina pedagogichna dirigentska diyalnist stali promotorom muzichno gromadskogo zhittya vikonavstva i kompozitorskoyi aktivnosti v burhlivi 1920 ti roki v Ukrayini Leontovich vidmovivsya vid duhovnogo sanu i stav uchitelem muziki i spivu Spochatku ce bula Chukivska silska shkola dali Tivriv Vinnicya stanciya Grishine na Donbasi Vsyudi vin organizovuye hori i aprobuye vlasni aranzhuvannya ukrayinskih narodnih pisen 1919 roku v zv yazku z okupaciyeyu Kiyeva denikincyami Leontovich znovu povertayetsya do Tulchina Tut vin prodovzhuye organizovuvati hori vikladaye muziku i spiv u zagalnoosvitnih shkolah stvoryuye u mistechku pershu muzichnu shkolu i vodnochas pochinaye pracyuvati nad operoyu Na rusalchin Velikden za odnojmennoyu virshovanoyu kazkoyu B Grinchenka libreto N Tanashevich Kompozitor stvoriv lishe pershu diyu yaku ostatochno zavershiv nash suchasnik M Skorik 1977 r Yiyi prem yera pid Rusalchini luki vidbulasya na sceni Nacionalnoyi operi Ukrayini 1978 r Tulchin pid radyanskoyu okupaciyeyu 1920 1941 U 1923 roci misto staye centrom okrugu do yakogo vhodilo 17 rajoniv 30 okruzhne misto URSR U 20 rr v misti rozgornulos promislove budivnictvo U Tulchini vzhe diye desyat pidpriyemstv hlibopekarnya dva mlini olijnya drukarnya elektrostanciya ta inshi zasnovuyetsya vzuttyeva ta shvejna fabriki Buduyutsya shkoli likarnya kinoteatr tosho Shvidko rozgortalos zhitlove ta kulturne budivnictvo U 1923 roci vidchiniv dveri krayeznavchij muzej 9 lyutogo 1932 r postanovoyu VUCVK na 4 pozachergovij sesiyi HII sklikannya utvoreno 5 oblastej v Ukrayini sered yakih i Vinnicka do neyi vvijshov Tulchinskij rajon iz centrom mistom Tulchinom U 1932 1933 rokah meshkanci Tulchina ta okolic perezhili stalinskij genocid Pid chas organizovanogo radyanskoyu vladoyu Golodomoru 1932 1933 rokiv pomer shonajmenshe 701 zhitel mista Nimecko radyanska vijna stala she odnim viprobuvannyam dlya meshkanciv Tulchinshini V oboronnih boyah na teritoriyi rajonu brali uchast vijska 18 armiyi Pivdennogo frontu Chervonoyi Armiyi v skladi 55 i 17 strileckih korpusiv Rumunska okupaciya 1941 1944 Nimecki vijska zahopili Tulchinskij rajon 23 lipnya 1941 roku Jogo teritoriya bula pidporyadkovana rumunskij administraciyi u skladi Transnistriyi Za opir rumunam desyatki zhiteliv buli piddani zhorstokim torturam ta katuvannyam a potim buli rozstrilyani v Tiraspolskij tyurmi Osoblivo zhorstoko gitlerivci rozpravlyalisya z mirnim yevrejskim naselennyam Z pershih dniv rumunskoyi okupaciyi v Tulchini buli rozstrilyani komunistichni aktivisti z sim yami 7 grudnya 1941 r ponad 4 tisyachi tulchinciv bulo zagnano v tabir smerti v s Pecheru Tudi zh bulo peremisheno peremisheno yevreyiv Tulchinskogo Shpikivskogo ta inshih rajoniv U mogilah poblizu Pecherskogo lisu pohovano blizko 8 tisyach zhertv nacistskogo teroru URSR 1944 1991 15 bereznya 1944 roku v Tulchin povernulasya radyanska vlada na bagnetah 27 armiyi III povitryanodesantnoyi diviziyi Chervonoyi Armiyi pid komanduvannyam general majora I Konyeva Blizko tisyachi urodzhenciv mista ne povernulisya z frontu do svoyih ridnih domivok U skveri Slavi radyanskoyu vladoyu bulo vidkrito monument voyakam sho zaginuli pid chasi vijni na boci SRSR Pislya zakinchennya vijni pochalosya povernennya mista do mirnogo zhittya vidnovleni poshkodzheni i zrujnovani zhitlovi i suspilni budivli pusheni v lad promislovi pidpriyemstva znov zapracyuvali shkoli likarni U podalshi roki provodilosya budivnictvo novih zhitlovih budivel stvorennya promislovih pidpriyemstv magaziniv shkil novih korpusiv likarni kulturno pobutovih zakladiv tosho Nezalezhna Ukrayina Marka na chest 400 littya Tulchina specialne gasinnya 2007 Z 24 serpnya 1991 roku misto nalezhit do vilnoyi Ukrayini U postperebudovni roki nezvazhayuchi na ekonomichni trudnoshi zhitelyam mista vdalosya v osnovnomu zberegti potencial nakopichenij za vsi poperedni roki Aktivno rozvivayetsya malij i serednij biznes 18 listopada 2017 roku arhiyepiskop Vinnickij i Braclavskij Mihayil v Tulchini zvershiv chin osvyachennya hramu UPC KP na chest Voznesinnya Gospodnogo NaselennyaU seredini minulogo stolittya v Tulchini nalichuvalos 1164 budivli u 1859 roci v misti meshkalo 11217 osib U 1861 roci pislya skasuvannya kripactva strimko pochala rozvivatis ekonomika mista shvidko zrostalo naselennya u 1866 roci tut vzhe prozhivalo 21685 meshkanciv Za danimi vserosijskogo perepisu na 28 sichnya 9 lyutogo 1897 roku v misti nalichuvalos 16245 osib z nih 61 90 yevreyi Za rezultatami vsesoyuznogo perepisu 1926 roku 12600 osib 1939 13500 osib 1959 12500 osib 1970 14279 osib 1989 17100 osib Za danimi pershogo vseukrayinskogo perepisu 2001 roku v misti meshkalo 16136 osib Na comu misci maye vidobrazhatisya grafik chi diagrama odnak z tehnichnih prichin jogo vidobrazhennya narazi vimkneno Bud laska ne vidalyajte kod yakij viklikaye ce povidomlennya Rozrobniki vzhe pracyuyut dlya togo shobi vidnoviti shtatne funkcionuvannya cogo grafika abo diagrami Rik Chiselnist1859 11 2171866 21 6851897 23 2521923 11 2991926 12 600 Rik Chiselnist1939 13 4521959 12 4921970 14 2711979 15 9011989 16 043 Rik Chiselnist2001 16 1362005 15 6552010 15 6402018 15 051 8 2019 15 011 9 Rik Chiselnist2020 14 8712021 14 668 10 2022 14 446 11 Dinamika zmini naselennya Chiselnist naselennya Tulchina stanom na 1 sichnya 2022 roku nalichuye 14 446 osib Nacionalnij sklad Rozpodil naselennya za nacionalnistyu za danimi perepisu 2001 roku Nacionalnist Vidsotokukrayinci 92 79 rosiyani 5 06 yevreyi 0 85 moldovani 0 25 virmeni 0 19 bilorusi 0 17 polyaki 0 15 romi 0 15 inshi ne vkazali 0 39 Movnij sklad Ridna mova naselennya za danimi perepisu 2001 roku Mova Chiselnist osib DolyaUkrayinska 14 898 94 01 Rosijska 861 5 43 Yevrejska 21 0 13 Romska 16 0 10 Virmenska 15 0 09 Rumunska 14 0 09 Biloruska 7 0 04 Polska 1 0 01 Inshi Ne vkazali 14 0 10 Razom 15 847 100 EkonomikaPromislovist mista predstavlena takimi galuzyami harchova VAT Tulchinskij maslosirzavod torgova marka Tulchinka TOV Tulchinm yaso obidva vhodyat do skladu grupi kompanij TERRA FUD VAT Tulchinskij hlibokombinat TOV Diana zavod prodtovariv TOV Tulchinskij konservnij zavod legka VAT Tulchinska shvejna fabrika TOV Dvin vzuttyeva fabrika Takozh v misti pracyuyut kilka budivelnih pidpriyemstv ta organizacij TOV Tulchinskij Agromash Tulchinske lisomislivske gospodarstvo tosho TransportU misti pracyuyut dva avtotransportnih pidpriyemstva 1 vantazhni 2 pasazhirski perevezennya Diye avtovokzal ta avtobusne spoluchennya z osnovnimi mistami oblasti ta Ukrayini Miskij gromadskij transport maye u svoyemu skladi marshrutne taksi ta tri sluzhbi legkovogo taksi Ohorona zdorov ya Rajonna likarnya rajonna poliklinika dityacha konsultaciya stomotologichna poliklinika tuberkuloznij dispanser Tulchinskij tehnikum veterinarnoyi medicini BNAUOsvita ta kultura4 zagalnoosvitni shkoli 5 doshkilnih dityachih zakladiv muzichna dityacha shkola 2 sportivni shkoli 3 vishih navchalnih zakladi tehnikum veterinarnoyi medicini uchilishe kulturi vishe profesijno tehnichne uchilishe 41 Kinoteatr budinok kulturi 8 bibliotek zokrema najbilsha Tulchinska centralna rajonna biblioteka 2019 roku v Tulchini vpershe bulo provedeno festival Shedrika ZMI Rajonna gazeta Tulchinskij kraj zasnovana 1925 r rajonne radio chastota movlennya 105 5 Mgc Uspih gazeta bezkoshtovnih ogoloshen Pam yatki arhitekturiKrayeznavchij muzej kolishnij budinok Dekabristiv XVIII st Kostel Svyatogo Stanislava Katedralnij sobor Rizdva Hristovogo Osobnyak 1905 r vul Soborna Palac PotockihPalac Potockih Tulchin XVIII XIX st Budinok Dekabristiv XVIII st teper krayeznavchij muzej Uspinska cerkva z dzviniceyu 1789 r Rimo katolickij kostel Svyatogo Stanislava XIX st Katedralnij sobor Rizdva Hristovogo kolis Dominikanskij sobor ta monastir XVIII st Zhitlovi budinki XVIII XIX st Stare yevrejske kladovishe Muzeyi ta pam yatnikiPam yatnik Tarasovi ShevchenkuTulchinskij krayeznavchij muzej vul Gagarina 1 Muzej dekabristiv znahoditsya na rekonstrukciyi z pochatku 1990 h rokiv Pam yatniki Mikoli Leontovichu Mikoli Tarasovi Shevchenku Pavlu Pestelyu 9 grudnya 2022 roku v Tulchini demontovani pam yatniki rosijskomu polkovodcyu Oleksandru Suvorovu ta poetu Oleksandru Pushkinu Rishennya pro demontazh pam yatnikiv sho pov yazani z istoriyeyu i kulturoyu RF bulo prijnyato 30 listopada 2022 roku na pozachergovij sesiyi Tulchinskoyi miskoyi radi za znesennya progolosuvali 24 deputati Malodoslidzheni artefakti Pid mistom mistitsya merezha pidzemnih sporud yaki zbudovani she u serednovichchi i vikoristovuvalisya naselennyam z metoyu zahistu vid vorogiv Graf Stanislav Shensnij Potockij mav tuneli yaki vikoristovuvav u transportnih cilyah Voni z yednuvali Kompleks palacu Potockih z inshimi ob yektami mista Pam yatki prirodiSofora yaponska botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Aleya vikovih lip botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Vidomi lyudiPam yatnik Mikoli LeontovichuNarodilisya v misti Avinov Andrij Mikolajovich 1884 1949 amerikanskij i rosijskij entomolog mandrivnik hudozhnik muzeye ta mistectvoznavec kolekcioner diplomat Vasyura Anatolij Stepanovich ukrayinskij naukovec vidminnik osviti Ukrayini 2003 zasluzhenij pracivnik osviti Ukrayini profesor Vinnickogo nacionalnogo tehnichnogo universitetu Visockij Yuzef 1809 1873 polskij vijskovij uchasnik dvoh polskih povstan i Ugorskoyi revolyuciyi 1848 1849 rokiv Dejch Lev gromadskij diyach istorik Zeldovich Grigorij Borisovich 1906 1988 radyanskij ukrayinskij redaktor kinokritik vikladach Kerzhner Oleksandr Hackelovich 1912 1981 ukrayinskij zhivopisec Kosevich Arnold Markovich 1928 2006 ukrayinskij fizik doktor fiziko matematichnih nauk profesor Kuzmenko Volodimir Danilovich 1948 2007 pismennik Kuzminskij Oleksandr Homich general horunzhij Armiyi UNR Litvak Kim Lvovich 1930 2003 ukrayinskij skulptor Lukashenko Mikola Fedorovich ukrayinskij hudozhnik Mihelson Volodimir vchenij fizik i geofizik meteorolog odin z osnovopolozhnikiv aktinometriyi profesor Otelin Oleksandr Anatolijovich 1904 1981 ukrayinskij anatom doktor medichnih nauk profesor Pleshkanovska Alla Mihajlivna ukrayinskij vchenij mistobudivnik profesor Potockij Boleslav Stanislavovich 1805 1893 dijsnij statskij radnik suspilnij diyach z rodu Potockih najmenshij sin Stanislava Shensnogo Potockogo Vlasnik Nemirivskogo palacu Zajmavsya blagodijnistyu u galuzi narodnoyi osviti Svencickij Oleksandr Mikolajovich pidpolkovnik Armiyi UNR Hmelevskij Yurij Mikolajovich ukrayinskij poet Shklyar Sergij Volodimirovich nar 1972 zastupnik Ministra yusticiyi Ukrayini z pitan vikonavchoyi sluzhbi z bereznya 2015 r Shandrovskij Volodimir Danilovich 1901 1985 ukrayinskij dirigent i pedagog profesor Odeskoyi konservatoriyi uchen Mikoli Leontovicha Kononenko Denis Yurijovich 1987 2022 Soldat zaginuv 19 lyutogo 2022 roku Galina Timofiyivna Mulik 11 12 1940 uchitel metodist visokokvalifikovanij pedagog Vidminnik narodnoyi osviti URSR Zasluzhenij vchitel Ukrayini Pracyuvali vidomi ukrayinski poeti i pismenniki Marko Vovchok Anatolij Svidnickij I Storozhenko Mikola Markevich Oleksandr Gorobec Gostyuvali Pavlo Tichina Maksim Rilskij Mikola BazhanPov yazani z mistom Pam yatnik O Suvorovu demontovano Ivan Kotlyarevskij vidatnij ukrayinskij pismennik poet dramaturg zasnovnik suchasnoyi ukrayinskoyi literaturi Adam Kalinovskij braclavskij starosta zasnovnik mista zbuduvav v Tulchini derev yanij dominikanskij kostel v yakomu buv pohovanij 1638 r Franc Salezij Potockij kiyivskij voyevoda Stanislav Shensnij Potockij voyevoda ruskij marshalok Targovickoyi konfederaciyi fundator palacu murovanogo Dominikanskogo kostelu Maksim Krivonis polkovnik odin z kerivnikiv kozacko selyanskih povstan v Ukrayini pid chas Hmelnichchini Ivan Soshenko ukrayinskij hudozhnik na zamovlennya generala Abazi robiv kopiyi z obraziv Tulchinskogo palacu Yuliush Slovackij vidatnij polskij poet i dramaturg Stanislav Trembeckij polskij poet predstavnik klasicizmu i rokoko pridvornij poet polskogo korolya Stanislava Ponyatovskogo Karl Rejhel nimecko rosijskij hudozhnik graf Tadeush Grabyanka Pogrebnyak Nataliya Volodimirivna ukrayinska pismennicya Oleksander Pushkin rosijskij poet Pavlo Pestel dvoryanskij revolyucioner lider dekabristiv v Ukrayini Oleksandr Suvorov rosijskij polkovodec napisav svoyu Nauku peremagati artist originalnogo zhanru bloger zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayini Shandrovskij Glib Danilovich ukrayinskij spivak bas profundo uchen Kirila Stecenka Mikoli Leontovicha i Oleksandra Koshicya brat Volodimira Shandrovskogo GalereyaMisto z visoti ptashinogo polotu Centralna vulicya Soborna Uspenska cerkva XVIII st Malij palac Potockogo XVIII st nini odin z korpusiv vettehnikumu Zhitlovij budinok XVIII st TRK Yevropejskij Palac Potockih uvecheriRajonnij budinok kulturi Shkola 2 Shkola 3 Miskij park Tulchinskij koledzh kulturi Pam yatnik geroyam ATO Stela Geroyiv rosijsko ukrayinskoyi vijniDiv takozhPalac Potockih Tulchin VinoskiTulchin Ukrayinskij radyanskij enciklopedichnij slovnik Kiev Glavnaya redakciya Ukrainskoj sovetskoj enciklopedii 1989 T Tom 3 S 416 d Track Q12164200d Track Q1899d Track Q4139143 PDF Arhiv originalu PDF za 14 lyutogo 2022 Procitovano 12 chervnya 2021 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Tulchin Climate Data org angl Oksana Lobko Rozvinchuyuchi mifi inter yeru Tulchinskogo palacu O S Pushkin Yevgenij Onegin Urivki z 10 yi glavi Tulchin Geoinformacijna sistema misc Golodomor 1932 1933 rokiv v Ukrayini Ukrayinskij institut nacionalnoyi pam yati Procitovano 18 chervnya 2020 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Arhiyepiskop Mihayil zvershiv chin osvyachennya hramu na chest Voznesinnya Gospodnogo mista Tulchina Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2018 roku Kiyiv Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini 2018 d Track Q64581614d Track Q1899d Track Q7603543 Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2019 roku Kiyiv Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini 2019 d Track Q1899d Track Q64822125d Track Q7603543 Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2021 Number of Present Population of Ukraine as of January 1 2021 Kiyiv Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini d Track Q1899d Track Q107450340d Track Q7603543 Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 roku Kiyiv Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini d Track Q115154676d Track Q1899d Track Q7603543 Ukrayina Ukrajina Pop stat mashke org angl Nacionalnij sklad mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih U Tulchini vidbuvsya masshtabnij festival legendarnogo Shedrika myvin com ua originalu za 15 travnya 2020 Procitovano 20 sichnya 2020 Na Vinnichchini vlashtuvali festival legendarnogo Shedrika video novini Ukrayini unian ua UNIAN originalu za 19 listopada 2019 Procitovano 20 sichnya 2020 U Tulchini demontuvali pam yatniki Suvorova j Pushkina suspilne media 9 grudnya 2022 Tinchenko Ya Oficerskij korpus Armiyi Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki 1917 1921 Naukove vidannya K Tempora 2007 S ISBN 966 8201 26 4 Ukaz prezidenta Ukrayini 71 2020DzherelaVirskij D S Tulchin Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 174 ISBN 978 966 00 1359 9 LiteraturaA O Bezsonnij D K Dunkevich N S Kvyetnij Tulchi n Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR u 26 t P T Tronko golova Golovnoyi redkolegiyi K Golovna redakciya URE AN URSR 1967 1974 tom Vinnicka oblast A F Olijnik golova redkolegiyi tomu 1972 788s S 628 640 Grigorij Denisik U Tulchini Mistechka Shidnogo Podillya krayezn narisi za red G I Denisika Vinnicya Tezis 2001 S 30 36 il ukr Dmitro Dudkevich Tulchin D Dudkevich I Pshuk Odesa Mayak 1967 52 s il ukr Yurij Kruglyak Im ya vashogo mista pohodzhennya nazv mist i selish misk tipu Ukr RSR Yu M Kruglyak K Nauk dumka 1978 151 s ukr Tihin Pidlasko Tulchin putivnik T V Pidlasko Odesa Mayak 1976 48 s 12 ark il ukr Tulchin Geografichna enciklopediya Ukrayini V 3 t redkol O M Marinich ta in K URE im M P Bazhana 1993 T 3 S 310 311 ukr Tulchin Mista Ukrayini inform stat dovid vporyadkuv O Panasenko K AVK Rostok 2007 S 102 ukr PosilannyaTulchin Informacijno piznavalnij portal Vinnicka oblast u skladi URSR Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Vinnicka oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1972 630 s Tut buv Ya Tulchin Prikordonnij Versal Tulchin net ua Vse o gorode i ne tolko na sajte tulchin org ua Vidvidini Tulchina Trijkoyu konej po pidzemellyu Lyubov Bagacka Ukrayinskij Tizhden Palac u Tulchini na filmi z drona 2018