Голі́нка (також Гольо́нка, Голюнки́, Голянці́, Голѣ́нка) — село в Україні, у Дмитрівській селищній громаді Ніжинського району Чернігівської області. До 1921 — станове козацьке село. Розташоване на березі річки Яцунка (колись Голінка) за 25 км від міста Бахмач (30 кілометрів по шосейній трасі) та 15 км від центру громади містечка Дмитрівка та залізничної станції Рубанка. Засноване восени 1637.
село Голінка | |
---|---|
Країна | |
Область | Чернігівська область |
Район | Ніжинський район |
Громада | Дмитрівська селищна громада |
Код КАТОТТГ | UA74040130040093026 |
Основні дані | |
Засноване | 1637 |
Перша згадка | осінь 1637 (387 років) |
Населення | 411 (березень 2020) |
Площа | 801,2 га км² |
Поштовий індекс | 16562 |
Географічні дані | |
Географічні координати | 51°02′07″ пн. ш. 33°00′46″ сх. д. / 51.03528° пн. ш. 33.01278° сх. д.Координати: 51°02′07″ пн. ш. 33°00′46″ сх. д. / 51.03528° пн. ш. 33.01278° сх. д. |
Водойми | р. Голубівка (права притока р. Ромен) |
Відстань до районного центру | 25 км км |
Місцева влада | |
Адреса ради | 16572, Чернігівська обл., Ніжинський район , смт Дмитрівка, вул. Незалежності, буд. 18 |
Карта | |
![]() Голінка | |
![]() Голінка | |
Мапа | |
Населення — 411 (1 березня 2020; при чому 1 березня 2014 — 666 осіб, 1 липня 2012 — 687 осіб, 31 грудня 2011 — 695 осіб, 1988 — 1439 осіб, а 1926 — 5745 осіб). Українці.
Розмовляють перехідним полісько-полтавським діалектом української мови (м'яке «л» — «льовко», ствердна частка «еге», низка білорусизмів). Переважно високі (понад 1 м 80 см), сіро- та синьоокі. Православні (парафія Православної Церкви України — Михайлівська, та Московської патріархії - Спасівська). У селі середня 11-річна школа, клуб, три магазини, амбулаторія, до 2010 — аптека, до 2019 — пошта, до 2021 — дитячий садок «Теремок». Асфальтове покриття та високоякісна мережа інтернет-зв'язку. Сільська рада ліквідована 2020 (у складі 12 депутатів) У листопаді 2020 утворено Голінський старостинський округ у складі одного села. Старостою призначена Наталія Вернигора. Територія сільської ради — 7468,6 га. Шістнацять цвинтарів, при чому два — старовинні (збереглися сім кам'яних козацьких хрестів кінця XIX — поч. XX ст.). До 2010 було поширене молочарство, до 1995 — тваринництво, існують господарства, що досі практикують бджільництво, картоплярство та мисливство, до початку 1970-их — промисловий видобуток торфу.
Географія
Село розташоване у північній частині Дмитрівської селищної громади, на кордоні з Конотопським районом Сумської області на старому сотенному шляху до села Красний Колядин. Село сполучено шістьма шляхами із зовнішнім світом:
- на південний захід — Гайворонський шлях (якісне асфальтове покриття) до села Гайворон (9 км);
- на захід — Григорівський шлях (ґрунтова дорога через лани) до села Григорівка (6 км);
- на північний захід — Тиницький шлях (ґрунтова дорога з відгалуженням на бетонну у бік траси «Бахмач— Ромни») до села Тиниця та міста Бахмач (7 км);
- на північ — Конотопський шлях (2,5 кілометри ґрунтової дороги до села Малий Самбір) до міста Конотоп через Соснівку (3 км);
- на захід — Дептівський шлях, або Дубов'язівський (асфальтове покриття до моста через річку Ромен, далі — ґрунтова дорога) до с. Дептівка та смт Дубов'язівка через село Гирявку;
- на південь — шлях на Городок (тепер село 8-ме Березня Гайворонської сільради) (4 км);
- на південь — старий, ще польський стовбовий шлях до села Красний Колядин - колишня столиця сотні, до якої територіально входила Голінка (6 км), занедбаний, непроїзний.
У часи Гетьманщини існував стовповий Красноколядинський шлях, який вів від Голінки лівим берегом річки Ромен до сотенного центру — містечка Красний Колядин. Проте в часи Російської імперії та особливо під час радянської окупації — занепав.
Історична географія
Голінка розташована на крайньому сході земель Ягеллонської монархії. Нині — Чернігівська область України.
Адміністративна географія
- 1637–1644 — у складі Чернігівського воєводства Речі Посполитої;
- 1644–1649 — у складі Київського воєводства Речі Посполитої;
- 1649–1672 — центр Голінської сотні Прилуцького полку Гетьманщини;
- 1672–1751 — у складі Красноколядинської сотні Прилуцького полку Гетьманщини;
- 1751–1782 — центр Голінської сотні Прилуцького полку Гетьманщини;
- 1782 — центр Новгород-Сіверського намісництва Російської імперії;
- 1782–1796 — центр Голінської волості Борзенського округу Чернігівського намісництва Російської імперії;
- 1797–1803 — центр Голінської волостіКонотопського повіту Малоросійської губернії Російської імперії;
- 1803–1917 — центр Голінської волості Конотопського повіту Чернігівської губернії Російської імперії;
- 1917–1918 — центр Голінської волості Конотопського повіту Чернігівської губернії Української Народної Республіки (УНР);
- 1918 — центр Голінської волості Конотопського повіту Землі Посем'я Української Народної Республіки (УНР);
- 1918, березень — листопад — центр Голінської волості Конотопського повіту Чернігівської губернії Української Держави Гетьмана Павла Скоропадського;
- 1918—1921 — центр Голінської волості Конотопського повіту Землі Посем'я Української Народної Республіки (УНР);
- 1921 (фактично з 1919)– березень 1923 — у складі Чернігівської губернії УСРР (зона окупації комуністичних урядів Росії);
- 1923–1925 — у складі Дмитрівського району Конотопської округи УСРР та УРСР (зона окупації СРСР);
- 1925–1930 — у складі Дмитрівського району Конотопської округи УСРР (зона окупації CCCP);
- 1930–1941 — у складі Дмитрівського району Чернігівської області УСРР (зона окупації CCCP);
- 1941–1943 — у складі Дмитрівського ґебіта Чернігівської області прифронтової території Німеччини (зона окупації Німеччини);
- 1943—1961 — у складі Дмитрівського району Чернігівської області УРСР (зона окупації СРСР);
- 1961—1968 — у складі Іченського району Чернігівської області УРСР (зона окупації СРСР);
- 1968—1991 — у складі Бахмацького району Чернігівської області УРСР (зона окупації СРСР);
- 1991-2020 — у складі Бахмацького району Чернігівської області держави Україна;
- з 2020 — центр Дмитрівської селищної громади Ніжинського району Чернігівської області держави Україна.
Локальна географія
Село Голінка до 2015 нараховувало до 29 кутків (кварталів), три хутори, два Шляхи (Гайворонський та Конотіпський) та до 20 вуличок. Назви кутків, хуторів та вуличок існують паралельно до офіційних назв вулиць, хоча у 2000-их роках спостерігається ерозія орієнтації за старою географією.
До половини нинішніх кутків в часи Гетьманщини мали статус куренів. Їх було десь 11 - за кількістю нецерковних кладовищ: Гузівський курінь, Хільківський курінь, Андріївський курінь, Ріпівський курінь, Марковичівський курінь, Троцівський курінь, Гапонівський курінь, Хоруженківський курінь, Гудимівський курінь, Вольківський курінь, Храпалівський курінь. Голубівка хоча й має окремий цвинтар - Василенків - куренем не була. Цвинтар у районі Ґедзеківки є новим, післявоєнним - там ховають переважно мешканців Ринку.
«Спасівські» кутки, хутори та вулиці
Ч. | Назва кутка | Час утворення | Корінні роди | Кількість хат (2013) | Демографія |
1 | Ріпин хутір | 19 століття | Ріпа | 4 жилих, 14 нежилих | 12 осіб, у 1926 — до 150 осіб |
2 | Бичи́ха | середина 18 століття | Носенко, Ковалевський, Яцун, Талаш, Сидоренко, Мигирич, Палієнко, Борисенко, Федоренко (Осаула) | 6 жилих | 7 осіб, у 1926 — до 300 осіб |
3 | Кузьмичі́в хутір | 19 століття | Мигирич | 3 жилих | 6 осіб, у 1926 — до 80 осіб |
4 | Гузівка | 18 століття | Гузь, Ющенко, Книш, Троць, Мигирич, Гончар; з 2000-их — Колодій, Гришко, Шабалін | 10 жилих, 3 руїни, 10 нежилих | 15 осіб, у 1926 — до 200 осіб |
5 | Хільківка | Один із чотирьох перших кутків (1637) | Хілько, Носенко, Гринаць, Лівак, Бильда, Гирман (Дудік), Прокопенко, Палієнко; з ХХ століття — Лазоренко, Гончар, Троць. | 3 жилих, 4 нежилі | 4 осіб, у 1926 — до 70 осіб, |
6 | Андріївка | 18 століття | Андрієнко, Шевченко, Клименко, Кірієнко, Передера, Ковалевський, Делва; з 2012 — священик Віталій (Темчур) | 7 жилих, 3 нежилих, 2 руїни | 11 осіб, до 1926 — до 100 осіб |
7 | Книшів хутір | кінець 19 століття | Книш | 4 жилих (по-вуличному — Баранові, Терещуки, Волкови) | до 1926 — до 60 осіб |
8 | Картоплянівка | кінець 19 століття | Молюга, Лівак, Борода, Охріменко, Артюх, Оробей, Пащенко, Ковалевський, Сидоренко, Луцик, Пащенко | 5 жилих, 4 нежилих, 3 руїни | до 1956 — до 200 осіб |
9 | Ріпівка | кінець 17 століття | Ріпа, Шевченко, Передера, Мигаль, Малюга | до 1926 — до 200 осіб | |
10 | Гайворонський шлях | 18 століття | Яцун, Матвієнко, Ковалевський | ||
11 | Троцівка | 18 століття | Троць, Куцевол, Луцик | ||
12 | Куток | 19 століття | Гончар, Мороз, Борода, Горовий, Грабина, Гришко, Яцина, Юхимець | 6 жилих, 4 нежилих, 4 руїни (до 1989 — 26 жилих хат) | до 1926 — до 300 осіб |
13 | Марковичівка | 18 століття | Марченко, Портний | ||
14 | Сумовиця | 18 століття | Яцун, Ярмоленко, Клименко |
- Рі́пин хутір, Бичи́ха, Кузьмичі́в хутір, Гузі́вка, Хількі́вка, Андрі́ївка, Книші́в хутір, Ріпі́вка, Картопля́нівка, Гайворо́нський шлях (всі на захід від Спасо-Преображенської козачої церкви) та Куто́к, Марковичі́вка, Сумо́виця, Троці́вка (на схід від Спасо-Преображенської козачої церкви).
Усі станові козачі кутки храмують на Спаса.
«Михайлівські» кутки, хутори та вулиці
- Хоруженкі́вка, Городо́к, Гирма́нка, Ча́йка, Яро́к, Коното́пський шлях, Колодієво, Гуди́мівка (плюс Лихоманова вуличка), Коцюрівка (злилася з Гудимівкою у 2000-их роках) Ри́нок, Ґедзекі́вка, Босі́вка, Храпалі́вка (плюс Кравчукова вуличка), Гапонівка (плюс Микитчина вуличка), Марусинкі́вка, Волькі́вка, Голубі́вка (плюс Козина вуличка та Стобрехова вуличка) ; (останні чотири — на Дептівсько́му напрямку).
Усі ці кутки храмували і храмують на Михайла, 21 листопада за старим стилем.
Колишні голінські хутори
- Брязкунів хутір (він же Височчина); Лівшишин хутір; Хомняків хутір; Кузьмичів хутів; Мигиричів хутір (на Ступнику); Палієнків хутір — усі ліквідовані комуністичною владою під час першої окупації села (1921—1941).
Демографія
1926 | 1989 | 2011 | 2012 | 2014 | 2020 |
---|---|---|---|---|---|
5 745 | 1 439 | 695 | 687 | 666 | 411 |
Історія
Походження назви
Існує п'ять версій походження назви села:
- від старовинної назви річки Голубівка — Гольонка у польській траснкрипції Holonka (можливо, балтського походження, як багато водойм регіону, зокрема й р. Ромен), яка протікає на східній околиці села:
![]() | "В селі ж Голенках на річці Голенці млин міщанина Сави Прудника "об одном оклесі" | ![]() |
- від міри глибини землі «голінка», поширеної у ті часи;
- від місцевого діалектного слова «голі́нний» в значенні «жвавий», «завзятий»
![]() | "Хівря була дівка годяща, була хазяйка, роботяща, мала й худобинку; а Пархім теж парубок голінний— хоч куди" ; | ![]() |
- від козацького прізвиська Гольонка або й Голінка, яке зустрічається у козацьких реєстрах;
- від назви плоду осоки — «голінка»
У польському та московському варіанті поширена вимова «Гольонка», при чому з твердим «Ґ». У XX ст., особливо після запровадження україномовної освіти, в усному мовленні переважає літературна українська назва — Голінка.
Стародавність
Поблизу села розташовані три комплекси могил скіфського часу (5 — 3 ст. до Р. Х.). Найбільші та найкраще збережені — так звані «Роблениці» або «Роблені Могили», які раніше слугували спостережним пунктом для козацьких залог та межею з землями, що належали громаді села Григорівка.
За 7 кілометрів від Голінки виявлено давньоукраїнське поселення (9 — 13 століття). Загалом це — північні краї Переяславського князівства, прикордонна зона із Великим князівством Чернігівським, яка відображає вододіл боліт, що тяжіють до Сули та до Десни.
У складі Речі Посполитої
Територія, де засновано село Голінка, з кінця 16 століття була в прикордонній смузі інтересів Московії та Речі Посполитої. Після ліквідації московської держави, долина річки Ромен де-факто належала вихідцям з Речі Посполитої. Після переможної Смоленської війни (1632—1634), ці території остаточно передані під контроль Варшави, що й відкрило шлях для ґрунтовної колонізації краю.
Отже, село Голінка засноване восени 1637 (або найпізніше — 1638) у південно-східній частині Чернігівського воєводства — на кордоні з Київським воєводством. Його осадчий — , урядник державного діяча українського походження, князя Яреми Вишневецького. Село осаджене з правами слободи, тобто на 30 років звільнялося від податків. Щоправда, перші роки існування слободи Голінка відзначені великою посухою.
Правовий статус Голінки: вона розташована у зоні ленних володінь чернігівської шляхти. Разом із сусіднім Красним Колядином, осадником якого також був Якуб Коленда, виконувало роль форпосту приватних володінь Яреми Вишневецького на привабливих землях долини річки Ромен. Користуючись швидким розвитком слободи, урядники Вишневецького захопили й сусіднє село Гайворон із довколишніми землями, які належали впливовому польському шляхтичу.
Власне, село Голінка згадується польським істориком О. Пшездецьким на початку 1640-их років з огляду на судову справу щодо належності певних населених пунктів до володінь Яреми Вишневецького. Відтак, Голінка неповних 11 років (1637—1648) входила до складу т. зв. Вишневеччини — території Речі Посполитої на Лівому березі Дніпра з особливим правовим, військовим та конфесійним режимом (центр — м. Лубни). Проте офіційно до володінь Вишневецького Голінка перейшла 1644 року — після погодження кордонів Чернігівського та Київського воєводства, що, власне, перенесло Голінку до останнього, а також вивела її за межі Чернігівської єпархії — після втрати Київською митрополією влади над своїми канонічними територіями, Голінка залишилася у її складі.
Згадку про Голінку періоду Речі Посполитої наводить історик Михайло Грушевський у своїй фундаментальній праці «Історія України-Руси»:
В світлї сих припадкових згадок сучасників, які власними очима бачили тутешнє заселеннє, не здають ся гіперболїчними цифри заселення Вишневеччини перед Хмельниччиною, подані свого часу з незвісного близше „манускрипту кн. Михайла Сервація Вишневецького”: Лубни 2646 господарів і 40 колес млинських. Хорол 1297 госп. і 8 колес. Горошин 107 госп. і 11 колес. ...Голенка 304 госп. і 2 кол. Красне (Кр. Колядин) 995 госп. і 4 кол....
Походження самих мешканців новозаснованого села можна прив'язати або до Підляшшя, де досі існує село Голінка (територія Польщі), або до східної Волині. На користь останньої версії свідчать етнографічні матеріали, зокрема риси спільних вірувань і прикмет у мешканців Голінки та нинішньої Житомирської та частково Волинської областей:
«„Як хтось нездоровий чимось, хай у чистий четвер піде вдосвіта на річку, поки ніхто води не брав, і вмиється — всяка хвороба мине“ (село Голінка Бахмацького району Чернігівської області), „Найкраще купатися у чистий четвер — буде чисте тіло“, „Як у чистий четвер скупаєшся — не буде корости“ (село Троянів Житомирського району Житомирської області), „Купаються у чистий четвер, у кого є короста“ (село Троща Чуднівського району Житомирської області), „У великий четвер до схід сонця миють хворі очі“ (село Великий Обзир Камінь-Каширського району Волинської області)» («Вода та вогонь у лікувальній магії», збірник Українська народна медицина).
До того ж, кліматичні умови життя, болотяна місцевість у новозаснованому селі були майже ідентичні східноволинським, житомирським.
Козацький період
З початком Визвольної війни 1648 — козацьке поселення Прилуцького полку Гетьманської України. 1649–1672 та 1751–1782 — центр Голінської сотні Прилуцького полку (в числі восьми, а потім дев'яти сотень Полку).
До старшини Голінської сотні належали: сотник, писар, осавул і хорунжий. Козача верхівка сотні сформувалась у привілейовану групу, що складалася із значкового товариства. Вони підлягали не сотнику, а полковнику, перебували «під полковим значком» (звідки і назва їх «значкові»).
Напередодні битви Гетьмана Іоанна Виговського під Конотопом, в історичних хроніках знову згадується Голінка — в околицях було місце зборів союзної армії Кримської держави. 1672 — позбавлене статусу сотенного через масову втечу козаків до слобідської України. Після цього у складі Корибутівської сотні (1660—1670-ті роки), Красноколядинської (до 1751).
У другій половині 17 століття — одна з ранґових сільськогосподарських баз Гетьманського двору. За Гетьмана Іоанна Мазепи — у переліку 72 ранґових сіл, які належали гетьману за посадою («на кухню і булаву»). При чому Голінка, за даними історика Ольги Ковалевської, це одне з чотирьох ранґових сіл, яке було у безпосередній власності Гетьмана Мазепи (разом з Великим та Малим Самбором, Малим Устям).
За свідченням голови Великосамбірського старостатства Леонтія Подставки, селом Голінка Гетьман Іоанн Мазепа володів ще в ранзі Генерального Осавула в уряді Гетьмана Іоанна Самойловича. Також в Голінці діяла, затверджена Гетьманом, система сільського магістрату. 1726, у безгетьманський час, на посаді війта Голінки був козак Іван Денисенко. На посаді Отамана голінських козаків — Хведір Сергієнко. Згодом посаду голінського війта утримували як спадкову козаки Ріпи.
Імовірно, козаки села Голінка виконували гвардійські функції при Гетьмані Іоанні Мазепі та Гетьмані Іоанні Скоропадському. У всякому разі, у Великосамбірському старостатстві велика кількість козаків (89 воїнів-кіннотників та стільки ж господарств) була саме в Голінці (більше тільки в Дептівці — 109).
Голінська сотня Прилуцького полку
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4MlpTOVFjbTlyYjNCbGJtdHZMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFRY205cmIzQmxibXR2TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Наприкінці 1738, після чергової українсько-турецької війни 1735—1739, відновлено Корибутівську сотню Прилуцького полку, до якої входила Голінка. У тій війні активну участь взяли голінські козаки, які виряджалися на чолі із сотником Ангеліовським на прикордонну та фортифікаційну службу.
Але вже через 12 років Гетьман України Кирило Розумовський повернув Голінці статус центру сотні 1751, яка, втім, продовжувала носити титул Корибутівської. Точні адміністративні зміни відтворені у розвідці історика :
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDB0dmVtRmphMmt1VFc5bmFXeHBMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFMYjNwaFkydHBMazF2WjJsc2FTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![]() | В кінці 1738 р, сталася друга у XVIII ст. зміна структури Прилуцького полку — із Красноколядинської сотні була виділена східна половина її території в нову Корибутівську сотню. Однак, за розпорядженням Сенату в 1742 р. Корибутівська сотня знову увійшла до складу Красноколядинської. У 1751 р. «за ордером» К. Розумовського Корибутівська сотня знову була виділена з Красноколядинської сотні. Після цього вона існувала до скасування полкового правління в Україні. В цей другий період існування сотні її центром був вже не Корибутів, а с. Голінка. Тому в другій половині XVIII ст. її називали ще й Голінською... | ![]() |
Отже, сотенний центр перенесли сюди ж, адмінодиницю називали Голинською (Голюнською). У селі, яке почало йменуватися містечком, збудовано представницьку сотенну канцелярію, у якій було розташовано і неопалювану тюрму. Саме тут утримувалися всі правопорушники перед висилкою до полкового центру Прилуки, а в разі важкого кримінального злочину — на Сибір.
На базі сотенного центру вербувалися козацькі прикордонні загони, які несли рангову службу на українсько-польському кордоні вздовж Дніпра (до 1775). Голінські козаки брали у битві за Кази-Кермен, боях у Латвії та в поході в Дагестан (Терківський похід).
1782 сотня ліквідована, а територія увійшла до Борзнянського повіту Чернігівського намісництва. У XIX столітті — Конотопського повіту Чернігівської губернії.
Голінські сотники
Відомо шість сотників Голінської сотні:
- (1649);
- (1751—1759), помер під час Семилітньої війни в одному з походів;
- (20 травня 1760 — 1 червня 1767);
- (1767);
- (1767—1777);
- (1777—1782).
Після скасування Полкового устрою частина містечка Голінка покріпачена, але більшість ніколи не знала кріпацтва. Чоловіче населення, як і в козацькі часи, несло військову службу в армії Російської імперії в чині єфрейторів, зберігало вдома холодну та вогнепальну зброю, належало до лицарського стану. Голінці мали військові відзнаки на фронтах Першої Світової війни, десятки з них були георгіївськими кавалерами.
Населені пункти, що підлягали Голінській сотні
Базаліївка, слобідка; Великий Самбір, село; Воронівка, слобідка; Гайворон, село; Гирявка, село; Голінка, село; Голубівський хутір (тепер частина Голінки); Данилівка, слобідка; Дептівка, село; Корибутів, село; Кошарська [Кошари], слобідка; Курилівка, село; Малий Самбір, село; Пекарі, село; Петрівка, село; Пучківський хутір; Савинська, слобідка; Фесівка, село; хутори біля Дептівки, Пекарів та Петрівки; Юр'ївка, слобідка.
1765—1769 за сотнею значаться також села Корінецьке, Макіївка і Рубанка.
Територія Голінської сотні та її населені пункти зазнали низку свідомих актів відчуження та порушення логістичних каналів з боку Російської імперії після 1782 року, а також під час большевицької окупації в складі СССР. У відновленій Україні після 1991 терени Голінської сотні далі відчужені низкою адміністративних кордонів (межі Чернігівської та Сумської області), між найбільшими сотенними селами немає твердого покриття (зокрема Голінка не звязана з Дептівкою, Великим та Малим Самбором).
Голінське судочинство
У Голінській сотні діяли паралельно два види судів: козацький — для козацьких родин, та ратушний — для посполитих міщан, що відображало змішану систему судочинства на Гетьманщині, яка поєднувала Магдебурзьке право та традиційне судочинство Війська Запорізького. Проте ще до появи окремої Голінської сотні ратушний суд Голінки очевидно підлягав сотенному козацькому — у Красному Колядині, оскільки Гетьман Іван Самойлович сприяв такому стану речей у себе на малій батьківщині.
Роль ратушних судів у Прилуцькому полку, у якому перебувала Голінка, зросла після Українсько-Російської війни 1708—1713 — московський уряд намагався протиставити козаків та посполитих українців, послаблюючи вплив козацьких інституцій. Згадки про роль війтів Велико-Самбірського старостатства, частиною якого була й Голінка, існують у так званій Мазепиній книзі — документі Малоросійської колегії, який є аудитом колишніх гетьманських володінь.
Залишки традиційного козацького судочинства збереглися у Голінці до середини XX століття, оскільки люди продовжували обирати з-поміж себе так званих «козацьких суддів» (при чому остання була жінкою — померла у 1970-их роках). Фактично, це були уповноважені голінської громади для діалогу з комуністичною владою, зокрема в питаннях переселенців або повернення до села осіб, які понесли кримінальну відповідальність. Ця традиція дала змогу вберегти село від колонізації циганами та мігрантами з Кавказу, яким досі не вільно купувати нерухомість у селі без згоди громади.
Господарська історія
1666року проведено перепис на території Гетьманської України. В Голінці — 34 госп. селян, з них 12 «орали на 2-х волах» та мали ще по одному коню для оранки, 22 госп. «орали на 2-х волах». Голінці мали млини на р. Ромен — це Іван Носач та Василь Штан. До часів Гетьмана всія України Іоанна (Мазепи) Г. «до ратуші Красноколядинської прислушаюче». Гетьмана Іоанн (Мазепа) особисто взяв участь у долі села, створивши разом з Дептівкою та Великим Самбором т. зв. Малосамбірське старостатство. Після поразки у війні з Московією, село Голінка стало спадком Гетьмана Іоанна Скоропадського. Після його смерті (1722) уряд Московії саботував обрання нового Гетьмана, що дало змогу московському землевласнику та організатору масових убивств у Батурині — Олександру Меньшикову — захопити всю Батуринську землю, зокрема й Г. — у власність. Проте невдовзі Г. записана вже на родину московських монархів. І лише 1750 — це володіння новообраного Гетьмана України Кирила Розумовського.
Напередодні скасування полкового устрою України, ситуація в Голінці така (1780): існувало 34 обійстя (78 хат) селян, 38 обійсть (50 хат) і 2 бдв. хати підсусідків, 113 обійсть (290 хат) козаків, 8 бдв. хат «почталіонів», 29 бдв. хат козачих підсусідків.
Власники селян: граф Кирило Розумовський — 23 двори (34 хати), спадкоємці полковника Івана Скоропадського — 2 двори (2 хати), майор Я. Скоропадський — 11 дворів (44 хати).
Власники підсусідків: спадкоємці покійного сотника Уласа Жураковського — 8 дворів (9 хат), спадкоємці покійного сотника Василя Рудьковського — 1 двір (4 хати), отаманний сотенний Чернишов — 6 дворів (8 хат), свящ. Боровський — 17 дворів (19 хат).
1725 Голінка з'являється у документах Малоросійської колегії, чиновники якої вчинили перепис населених пунктів та господартсв, які до 1709 належали Батуринській ратуші — державного управління справами часів Гетьмана Іоанна Мазепи.
![]() | Реестръ... В Прилуцком полку. В Красноколядинской сотни. Село Великий Самбор, село Малой Самбор, село Голенка, село Коробутово с мелницами владение коллегии Малой Росиі... | ![]() |
Колегія підтвердила, що село Голінка «на него гетмана и до ратуши принадлежали, також и даходъ с них на гетмана или на ратушу збираны». У цьому ж звіті зазначено, що в Голінці 55 господарств «дворового числа» — найбільше в Самбірському старостатстві (моск. мовою — «дворце»). Податки сплачували до Малоросійської колегії. Але вже наступного року окупаційна влада цікавилася точними обсягами доходів Батуринської ратуші Гетьмана Іоанна Мазепи від усіх трьох старостатств та кожного села зокрема, у тому числі Голінки — з 1709 ці дані були відсутні в Петербурзі.
Після 1781 року
Голінська волость
Після анексії Гетьманської України Російською імперією (1781, так звана ліквідація полкового устрою Малоросії) Голінка — центр волості із власною системою самоуправління. У ньому частково відображено принципи козацького самоуправління, зокрема й тому, що більшість населення зберегла становий статус козака. Разом із тим, у статусі «підданих» родини Скоропадських на 1782 рік рахувалася низка козачих родів, які з тих чи інших причин змінили станову приналежність, яка згодом модифікувалася у кріпацькі відносини. Зокрема, це такі відгалуження козачих родин: Шевченко, Мехеда, Верхогляд, Брязкун. Усього в Голінці нараховувалося 141 особа чоловічої та 55 осіб жіночої статі, які були підданими Скоропадських До кінця XX століття у Голінці проживали лише окремі з них: Охрименко, Бельмас, Махота, Яцина. Це свідчить про значно слабшу прив'язаність до села майбутніх кріпаків, бо Голінкою де-факто завжди керували козаки-землевласники — аж до Голодомору-Геноциду 1932—1933 років.
Голінська волость — одна з 22 волостей Конотопського повіту і межувала з чотирма з них: Тиницькою, Дмитрівською, Красноколядинською, Великосамбірською. Посутня прикмета Голінської волості — висока щільність населення як у Конотопському повіті, так і взагалі в Лівобережній Україні. Це спричиняло численні земельні конфлікти між мешканцями волості. Демографічна динаміка села була справді приголомшливою: на 1886 рік у Голінці був 351 двір з населенням 3246 жителів, а 1897 (всього за 11 років) вже 770 дворів з населенням 5778 жителів. Відтак з кінця XIX століття почалася еміграція багатьох родин (в тому числі козацьких, наприклад рід Ковалівських та Гузів) до Алтаю та Казахстану, що до певної міри розрядило напругу в містечку.
Істотний вплив на міграційні потоки із містечка Голінка відіграла нова залізнична гілка «Бахмач — Одеса», яка будувалася на початку 1900-х років. Тоді ж у січні 1910 року укладено угоду про купівлю у голінських мешканців 2 десятин землі (за середньою ціною 225 рублів за десятину) та 5 десятин (за ціною 285 рублів) під будівництво залізниці.
Освіта ХІХ — початку XX століття
1897 відкрито Голінське двокласне чоловіче міністерське училище на 200 осіб, яке згодом присвоїли статус реального училища. Випускники училища були відомі якісними знаннями, навичками хорового співу та, між іншим, каліграфічним почерком.
Економіка Голінки до революції
Наприкінці ХІХ — на початку XX століття у Голінці регулярно відбувалися ярмарки. Крім щотижневих (у середу та п'ятницю), були й три значні щорічні, які були інтегровані у загальнокрайову систему ярмаркування та призначалися на передсвяткові дні:
- Петропавлівський ярмарок — 27-30 червня;
- Явдохинський ярмарок — 27 лютого — 2 березня;
- Різдво-Богородицький ярмарок — 6-9 вересня (все за старим стилем).
Основні позиції ярмаркової торгівлі: рогата худоба та коні місцевих порід; дерев'яний та глиняний посуд; шкіряний крам та різноманітний одяг. Працював Казенний винний шинок 1-го розряду.
Про село є згадка у фундаментальному довіднику «Малоросія»:
....На північ від станції Дмитрівка, у 6 верстах, на перехресті торгових шляхів розташоване село Гайворон з п’ятитисячним населенням. У селі декілька крамниць й щотижневий базар. Тут таки працює борошномельний млин Ушакової, яка заробляє на цьому більше тисячі рублів на рік. У шести верстах на північний схід звідси, на берегах річки Зарукавної – притоки Ромна, лежить волосне село Голінка, де понад 4 тисячі мешканців, дві православні церкви, декілька крамниць, щотижневі базари й три ярмарки
Також у Енциклопедії Брокгауза та Ефрона:
....село Конотопского уезда Черниговской губернии, при реке Голенке, основано в первой половине XVII в., когда принадлежало к числу имений князя Еремея Вишневецкого. Дворов 719, жителей 4635, 2 православных церкви, двухклассное училище
Гамазеї
Вагому роль в економічному житті села відігравали гамазеї — це громадська установа для централізованого заощадження харчових продуктів на випадок неврожаїв та загрози голоду. Козацька громада наполягла на роздільному існуванні гамазеїв козаків та «крестян», відтак їх було в Голінці два. Козацький гамазей, на відміну від селянського, виконував потужну соціальну функцію, оскільки заощаджений врожай (в разі відсутності загрози недороду) козаки продавали і вкладали у капітальне будівництво. Так, зведено кам'яну школу та лікарню, ще раніше — дерев'яний Спасо-Преображенський храм. Із козацьких соціальних будов у Голінці збереглася лише лікарня.
Також у селі існувала з часів Гетьманщини волосна буцегарня, яка була двоярусною: в горішній частині утримувалися адміністративні порушники, у «холодній» (ямі) — кримінальних. Щоправда, до кінця XIX століття рівень злочинності у селі був фактично нульовим. Це особливо відзначав св. Філарет Гумілевський, який давав характеристику усій північній Гетьманщині у 1860-тих роках.
Станові голінські козаки у війнах (1782—1918)
Станові козаки голінського куреня брали участь у Кримській війні 1853—1856 (козак Проценко та козак Олексій Носенко) та російсько-турецькій війні 1877—1878 (у Болгарії загинув голінський мешканець Овсій Костюк). Масову участь козаки Голінки брали у Першій світовій війні 1914—1918 (до півтисячі уланів, стрільців, єгерів, єфрейторів та простих солдат), насамперед у Прусії та Галичині. Значна частина поранена і вбита,,:
Ч. | Жертви Першої світової війни | Статус у Голінці | Час та характер втрати |
1 | Федір Лаврінович Боклаг, підпоручник | Козак, православний, холостий | Зник безвісти 10 листопада 1914 |
2 | Дмитро Микитович Борисенко, рядовий | Козак, православний, холостий | Поранений 08 червня 1915 |
3 | Наум Федорович Борисенко, єфрейтор | Козак, православний, одружений | Убитий 21 листопада 1914 |
4 | Григорій Сергійович Гирман, рядовий | Козак, православний, одружений | Убитий 13 серпня 1914 |
5 | Андрій Степанович Гладун, рядовий | Козак, православний, холостий | Поранений, 07 листопада 1914 |
6 | Андрій Степанович Гладун, єфрейтор | Козак, православний, холостий | Контужений, 23 вересня 1914 |
7 | Микита Лукич Гапоненко, поранений | Козак, православний | Поранений, 13 лютого 1915 |
8 | Максим Митрофанович Гончар, поранений | Козак, православний, одружений | Поранений, 16 жовтня 1914 |
9 | Григорій Горлач, стрілець | Козак, православний, холостий | Зник безвісти, 11 грудня 1914 |
10 | Григорій Федорович Захарченко, доброволець | Козак, православний, одружений | Поранений 06 березня 1915 |
11 | Григорій Петрович Здор, стрілець | Козак, православний, холостий | Зник безвісти 28 листопада 1914 |
12 | Семен Дмитрович Пархоменко, єфрейтор | Козак, православний | Поранений 22 травня 1915 |
13 | Стефан Пархоменко, єфрейтор | Козак, православний, одружений | Поранений 18 жовтня 1914 |
14 | Андрій Павлович Книш, рядовий | Козак, православний, одружений | Поранений 27 серпня 1914 |
15 | Андрій Йосипович Книш, старший улан | Козак, православний, одружений | Зник безвісти 19 квітня 1915 |
16 | Наум Гнатович Ковалевський, старший улан | Козак, православний, холостий | Убитий 21 листопада 1914 |
17 | Ілля Лукич Легкий, стрілець | Православний, холостий | Зник безвісти між 9 та 11 листопада 1914 |
18 | Григорій Зиновійович Луценко, єгер | Козак, православний, одружений | Поранений 17 липня 1915 |
19 | Леонтій Марченко, рядовий | Козак, православний, одружений | Зник безвісти 24 вересня 1914 |
20 | Прокіп Максимович Недбайло, єфрейтор | Козак, православний, одружений | Поранений 8 жовтня 1914 |
21 | Яків Олексійович Недбайло, рядовий | Козак, православний | Убитий 4 лютого 1915 |
22 | Микола Охріменко, підпоручник | Козак, православний, одружений | Зник безвісти 18 серпня 1914 |
23 | Петро Пащенко, рядовий | Козак, православний, одружений | Зник безвісти 8 жовтня 1914 |
24 | Павло Повіренний, рядовий | Козак, православний, одружений | Зник безвісти 18 листопада 1914 |
25 | Іван Васильович Ріпа, підпоручник | Козак, православний, одружений | Поранений 12 жовтня 1914 |
26 | Пилип Григорович Рогуля, єгер | Козак, православний, холостий | Поранений 6 листопада 1914 |
27 | Павло Лаврінович Боклаг, рядовий | Козак, православний, одружений | Поранений 28 квітня 1915 |
28 | Василь Лаврінович Троць, рядовий | Козак, православний, одружений | Поранений 16 жовтня 1914 |
29 | Симон Матвійович Троць, рядовий | Козак, православний, одружений | Зник безвісти 17 жовтня 1914 |
30 | Хома Олексійович Тулуша, рядовий | Козак, православний | Поранений 13 січня 1915 |
31 | Харитон Лазарович Ющенко, рядовий | Козак, православний, одружений | Убитий 9 жовтня 1914 |
32 | Степан Карпович Передера, рядовий | Козак, православний | Поранений 25 січня 1915 |
33 | Василь Іванович Носенко | Козак, православний | Поранений 1915, лікарня м. Овідіополь |
34 | Опанас Іванович Хілько | Козак, православний | Поранений 1915, 79-ий зведений польовий шпиталь м. Курськ |
35 | Йосип Петрович Лівак | Козак, православний | Поранений 1915, лазарет служби зборів ЮЗЖД, м. Київ |
36 | Іван Климович Гузь | Козак, православний, холостий | Убитий 1914, німецький фронт |
37 | Кузьма Сайко | Козак, православний, одружений | Перебував у полоні, німецький фронт. Помер 1961 |
У складі УНР та Української Держави
Завдяки підготовчій роботі Чернігівського губернського земства, у Голінці проведено реформу сільської освіти. Голінське реальне училище перетворене на семирічну школу з українською мовою навчання.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bFl5OVFaWFJ5Ynk1SGRYb3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVkJsZEhKdkxrZDFlaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
На території села 1918 велися бої між Гетьманською Вартою Української держави та терористичними загонами більшовиків. На честь злочинця Петра Гузя, страченого у Голінці у березні 1918, комуністичні командири встановили пам'ятник і видобували на ньому донос на односельців страченого, які брали участь у винесенні та виконанні смертного вироку. Вирок ухвалено винятково голінськими козаками у числі семи осіб. Згідно із козацьким звичаєвим правом, що спиралося на Магдебурзьке право, у цьому суді діяло шість козаків, які виконували функцію лавників, та один — функцію війта (можливо, Володимир Іванов).
Монумент Гузю донині стоїть у центрі села — створений з фрагменту пам'ятника священику Боровському, вкраденого на Михайлівському цвинтарі. Це взірець ранньої культової творчості комуністів. Петро Гузь — становий козак, який пішов на співпрацю з радянським режимом. Його реабілітацією затято займалися сталіністи і в часи незалежної України, зокрема це відбилося у довідці про село на офіційному сайті Бахмацької районної ради. Попри Закон України про засудження комуністичного та нацистського режимів, місцева влада продовжує глумливу практику особливого вшанування Гузя — урочистими вінками.
Крім самого Петра Гузя, активно співпрацювали з радянським органами окупаційної влади голінці Кузьма Борода (в майбутньому голова більшовицької сільради, зокрема й під час геноциду 1932—1933, син — в'язень ГУЛАГ СССР), С. С. Панібратець — нащадок кріпацького роду, звільненого 1861.
Період першої присутності комуністів
Базою червоного терору проти Голінки був повітовий центр — Конотоп. Окупаційна влада намагалася послабити вплив козачої Голінки на однойменну волость, тому перенесла частину установ до Гайворона. Голінка постійно чинила збройний опір, оскільки в селі були десятки ветеранів Першої світової війни та військ Держави Гетьмана Павла Скоропадського. На початку 1922 року козача рада постановила стратити голову волосного правління, який вдавався до систематичних грабунків Голінки. 3 березня 1922 вирок було виконано, а повітове управління ОГПУ почало масові арешти, зокрема й цілком сторонніх козаків. Зокрема, восени 1922 року з-під варти було звільнено козака Гапоненка, якого «хапнули» разом із справжніми учасниками збройного опору.
У цілому 1920-ті роки для Голінки стали часом систематичного комуністичного терору, а ще — силового нав'язування атеїзму. Спаплюжено пам'ятку козацького зодчества — Свято-Михайлівську церкву (у 1980-тих на її фундаменті збудовано клуб), 1934 — свавільно закрито й другу церкву, Спасо-Преображенську. Понівечено найміцніші козацькі родини депортаціями до східних країв РРФСР (Оробеї, Носенки, Горбачі, Гапоненки, Козирі, Ріпи, Колодії).
Голінська молодь, спокушена ідеями комуністичного будівництва, потягнулася до навчальних закладів Конотопа та Ніжина. Але там запроваджено «становий апартеїд» — професійно-технічну та гуманітарну освіту (переважно у педучилищах) могли здобути лише ті голінці, які не були козаками, або ті, що офіційно, через пресу, зреклися своїх батьків. Частина молоді отримувала липові довідки про «бідняцьке походження», а 1929 ця молодь силувала своїх батьків до вступу у кріпосні установи — «колхози».
1923 існують дані про появу в селі членів молодіжного крила більшовицького режиму — так званих комсомольців. 1929 влада змогла мобілізувати цей молодняк проти батьків у Голінці, що не збиралися брати участь у сталінських колгоспах. Проти незалежних селян організовано цькування, вдавалися до депортацій та знищення господарств. Неорганізований опір придушували спецгрупи Конотопського НКВД СРСР.
Колгоспна сваволя
1929 у селі створено першу примусову артіль незалежних власників та безземельних аутсайдерів — так званий колгосп «Гуртова нива» (на базі центру села). Його очолив Михайло Компа́нець (прізвисько Шарік). До 1933 у селі створено ще п'ять колгоспів:
- «1 травня» (куток Марковичівка), перший голова — Василь Іванович Ріпа
- «Імені Чапаєва» (куток Чайка),
- «Імені Димитрова» (куток Хільківка, перший голова — Андрій Арсейович Ріпа),
- «Нове життя» (куток Голубівка).
Проте восени 1932 року у Дмитрівському районі, до якого належала Голінка, почався масовий рух за вихід із колгоспів. Таких заяв за кілька місяців назбиралося близько 500. Відомо, що значна частина козацьких господарств взагалі ніколи не вступала в колгоспи, живучи з кустарного промислу або наймів у сусідів-колгоспників (серед таких Михайло Лівак). Ветеран Визвольних змагань Кирило Остапович Федоренко Осавула чинив активний спротив комуністичному бандитизму, його убито активістами на початку 1930-их років, а трьох небожат доведено до голодної смерти. Убивство Кирила Федоренка окупаційна влада оформила як страту заднім числом - за вигадані кримінальні злочини.
У цей же час посилився адміністративний та просто розбійницький тиск на селян, майно яких просто грабували. На весну 1933 адміністратори колгоспів контролювали практично все їстівне у Голінці. Це створило базу для організації терору голодом населення Голінки.
Голодомор-геноцид
Кількість загиблих голінців в результаті акції геноциду, проведеного урядом СССР на території України, оцінюється очевидцями від 200 до 300 осіб — до 8 % від загального населення. У порівнянні з іншими областями УРСР, кількість убитих голодом не сягала 30-40 % чи навіть 80 % людей. Це пояснюється тим, що у Дмитрівському районі 1932 був надзвичайно врожайним, а акції насильницького вилучення продуктів харчування у Голінці хоч і були тотальними, але голінці застосували кілька успішних стратегій виживання: взаємовиручка, міграція до Конотопу чоловічого населення, локалізація стукацтва, у тому числі дитячого.
Також у Голінці опір створенню колгоспних господарств був систематичним та дружнім (хоча відомі факти «добровільного» входження до колгоспів через агітацію комсомольських активістів-голінців, зокрема Петра Носенка). Село не відзначено у підтримці повстанських загонів. Між тим факти примусової голодної смерті або від хвороб, викликаних голодом, були значними. Також був випадок суїциду, вчинений активістом колгоспного руху — на знак протесту проти голодної смерті односельців: Свідчення Компанця́ Петра Івановича, 1938 року народження:
![]() | Наша сім'я була середняцькою і складалася із 9 чоловік (з них 5 дітей). У колгосп батько вступив, але 1938 року був виключений за участь в українських національно-визвольних змаганнях. 1932-1933 роки були врожайними, але ходили «буксири» - активісти з металевими ковіньками і вишукували все, що було їстівне. Від голоду померли дід, баба і брат. Брат у 1932 році, дід і баба у 1933. Поховані в селі Голінка. Під час голоду померло немало літніх людей села, але повністю сім'ї не вимирали. Було у селі багато «прийшлих» людей, які лежали на дорогах мертвими... | ![]() |
Іван Демидович Яци́на, 1920 народження, підтверджує наплив голодних людей з інших регіонів України. Загиблих ховали на сільських цвинтарях, загальні поховальні ями не утворювали. Також не засвідчено фактів людоїдства.
![]() | Сім'я була заможною, і ми не хотіли вступати до колгоспу. Нам погрожували розкуркуленням і виселенням, а батьки просили, щоб дали ще час на роздуми. Все ж таки нашу сім'ю розкуркулили, забрали все майно, навіть вишиті рушники та ікони. В хаті залишились лише стіл та лавки. ...Колгоспникам давали по 100 г хліба і 10 копійок. Тому їли все, що можна було знайти: макуху, квіти білої акації і цвіт конюшини. Від голоду в селі майже всі були пухлими. Багато людей помирало. Від голоду помер мій двоюрідний брат – Троць Іван Павлович, якому було 22 роки. Похований на місцевому кладовищі. По сусідству жив Троць Левко з двома синами. Увечері одного дня їх бачили живими, а вранці наступного дня знайшли мертвими. А в сім'ї Юхимцевих померли батьки, залишивши трьох малих дітей, про яких потім піклувався колгосп. Іноді дітей-сиріт віддавали в сім'ї колгоспників, які, виховуючи їх, отримували від колгоспу платню у вигляді хліба. Померло більше 100 односельчан... | ![]() |
Найменше постраждали родини голінців, де були члени колгоспу. Є дані про існування особливих «колгоспних кухонь», а також про стихійний дитячий притулок для сиріт. Свідчення про Голодомор мешканців Голінки — козака Григорія Но́сенка (1882—1968), одного з перших колгоспників села та його дружини, уродженки с. Дептівка Марії Но́сенко (1880—1972) — переказані онукою Валентиною Мартинюк (Носенко):
![]() | На весну 1932 року було вже погано. У колгоспі за трудодні нічого не давали. Почали відбирати по хатах не тільки крупи, а й все насіння, що для городів. Не могли посіяти навіть капусту для себе. Поки було літо – варили юшку з лободи. Взимку – робили тільки „затірку”: клали у воду жменю борошна або висівок. Розколочували, трохи солили. Оце таке було у нас „гаряче”. Як ласощі варили сирий буряк. Хоч і його не було. Перед зимою не встигли зібрати колгоспний буряк. Люди голодували, але того буряка, що пропадав, не давали збирати – об’їжджчики на конях ганяли, били батогами. Тільки ніччю збиралися, ходили на поле викодлубувати той буряк, або картоплю. Руками вигрібали. Все гниле було, а ми їли. Ще що? Варили лушпайки. Зимою було найтяжче. Їли те, що раніше їли свині... | ![]() |
Поіменні дані про жертви голодомору на території села Голінка, які містяться в Національній книзі пам'яті, незадовільні. В ній містяться всього 9 осіб (у тому числі діти):
- […] Борис Платонович, 1933 р., голод;
- Бо́гма Павло […], 1933 р., голод;
- Бу́цька Єфросинія Григорівна, 1842 р.н., 1933 р., голод;
- Гапо́ненко Йосип Данилович, 1933 р., голод;
- Ги́рман Сергій Кузьмич, 1933 р., голод;
- Ма́рченко Григорій Петрович, 1931 р.н., 1933 р., голод;
- Ма́рченко Петро Павлович, 1887 р.н., 1932 р., голод;
- Троць Іван Павлович, 1933 р., голод;
- Троць Левко […], 1933 р., голод.
Фактичні жертви Голодомору 1932—1933 у Голінці:
- родина Юхимцевих;
- Сергій Гармаш, 15 років (куток Андріївка);
- Павло Гармаш, 10 років (куток Андріївка);
- Іван Гармаш, 8 років (куток Андріївка);
- батько родини Гармаш (куток Андріївка);
- мати родини Гармаш (куток Андріївка);
- Михайло Васильович Носенко, 5 років (куток Хільківка);
- Василь Павлович Носенко, 38 років (у таборі втікачів на Донбасі, дизентерія на тлі голодування);
- Марфа Носенко (Гирман), 37 років (у таборі втікачів на Донбасі, дизентирія на тлі голодування);
- Леонтій Пащенко, понад 35 років (куток Чайка, тиф на тлі голодування);
- Параскева Гапоненко з немовлям (куток Чайка);
- Михайло Антонович Федоренко (куток Бичиха, хвороби на тлі голодування);
- Оксеня Боклаг (в шлюбі Гапоненко, куток Ринок);
- шестеро дітей родини Прокопенків (по-вуличному Жовтуни́), при чому вижила лише сьома дитина — Марія.;
- шестеро дітей родини Максима та Параскеви Носенків(по-вуличному Федюки), зокрема Ганна Носенко, також вижила лише одна дитина — Андрій Носенко;
- троє дітей 6-14 років родини Параски Микитівни Грищенко.
Частково тему Голодомору в Голінці висвітлюють опитані нащадки його жертв — Федір Богма та Михайло Гирман.
Місця поховання убитих голодом нівечилися владою. Шанс на збереження мали могили, де не була зазначена дата загибелі — 1932 або 1933 рік.
Голодомор також як акт геноциду проти українського народу, прямо позначився на психології голінців, їх репродуктивній поведінці. Є підстави вважати, що селяни після 1932-33 років уникали створення багатодітних родин. Це запрограмувало демографічну кризу села Голінка, пік якої припав на третє постгеноцидне покоління — уродженців 1970-80-их років. Так, на 2008—2009 навчальний рік у школі не набрано 1-ий клас учнів — вперше за майже чотирьохсотлітню історію села.
Під час другого Голодомору 1932-1933 комуністи широко користувалися рабською дитячою працею, зокрема 10-річних дітей.
Депортації та самодепортації
Під час підготовки до Голодомору комуністична влада проводила вибіркові арешти керівників незалежних господарств, формувала списки на депортацію. Частина голінців вдалася до самодепортації, випереджаючи неминучі конфіскації, арешт та висилку. Десятки родин подалися на Донбас (зокрема, родина Василя та Мархви Носенків із трьома дітьми) та Кубань.
Загальна кількість депортованих встановлюється, але побічні факти дають право назвати цифру до 600 осіб (фактично, кожен десятий голінець). За свідченням Олексія Ковалевського (1928 р.н.) до Голінки 1934 року привезено понад 100 родин росіян, яких розселено якраз по господарствах депортованих людей. За кілька років «руських» комуністи вивезли назад, до Росії — проект голодоморної російської колонізації на Чернігівщині провалився. Більшість цих господарств стояло пусткою до приходу німецької влади — вона провела часткову реституцію майна, відібраного у власників комуністами. Відомі також факти повернення сиріт із депортованих та самодепортованих[] родин (зокрема, з Донбасу повернувся до Голінки син загиблого від голоду Василя та Мархви Носенків — Дмитро Носенко, нащадки живуть у Києві, Мінську та Дніпрі).
Точна кількість уродженців села Голінка — жертв сталінського терору — досі невідома. Іван Горбач, 1919 р.н., прямо студентом механічного технікуму «Головвагонпрому» заарештований 25 січня 1936 р. Засуджений Харківським обласним судом 26 травня 1936 р. за ст. 54-10 ч. 1 КК УСРР до 2 років позбавлення волі. Реабілітований Полтавською обласною прокуратурою 14 березня 1995 р. Таких доль — багато.
Комуністи винищували голінців і на території українських колоній у Азії: на Зеленому Клину та Сірому Клину. Зокрема, органи НКВД СССР у лютому 1938 убили козака Семена Хілька — одного з засновників села Тахтабрід Північноказахстанської області Казахстану, який чинив опір грабункам комуністів.
Жертви червоного терору
Імена окремих жертв червоного терору:
Гончар Сава Микитович, 1913 р.н. Освіта початкова. У 1940-х роках мешкав у Конотопі, поїзний майстер вагонного депо. Заарештований 13.06.1944. Військовим трибуналом Московсько-Київської залізниці 26.06.1944 за ст. 54-1 «а» КК УСРР засуджений до позбавлення волі на 10 років. Реабілітований 5.09.1996 прокуратурою Сумської обл.
Гапоненко Іван Михайлович, 1902 р.н. Освіта початкова. У 1937 р. мешкав у Конотопі, бухгалтер вагонного депо. Заарештований 18.11.1937. Трійкою при управлінні НКВД по Чернігівській обл. 21.11.1937 за ст. 54-10 ч.1 КК УСРР ув'язнений у ВТТ на 10 років. Реабілітований 13.05.1955 транспортною колегією Верховного Суду СРСР.
Гудима Дмитро Денисович, 1905 р.н. Вища освіта. У 1937 р. мешкав у Луганську, інспектор навчального комбінату тресту «Ворошиловградшахтобуд». «Трійкою» при Колегії ДПУ УССР 29 грудня 1937 р. засуджений до 10 р. позбавлення волі. Реабілітований у 1955 р.
Друга Світова війна
Пакт Молотова — Ріббентропа
Після укладення союзу СССР з нацистською Німеччиною, 1939 відбулася часткова мобілізація голінців на війну проти Фінляндії (зокрема, Іван Мигирич та Василь Бильда). Василь Бильда у Фінляндії, знищений фінськими силами оборони 14 березня 1940 поблизу села Інкіля. Водночас голова голінської сільради Федір Ракша відправлений в окуповані регіони західної України для проведення радянізації краю.
Німецьке вторгнення
Німецькі війська увійшли до села 11 вересня 1941. Сталінська влада не змогла організувати диверсійні загони в околицях Голінки з огляду на ворожість місцевого населення. За два роки присутності німецької адміністрації ліквідовано двох осіб, винних в організації ідеологічних убивств на території села (брати Книші розстріляні за участь у більшовицьких депортаціях односельців та грабунках продуктів під час Голодомору 1932—1933, також вони вдалися до мародерства у вересні 1941-го).[]
Німецька влада розпустила кріпацькі господарства радснкього типу (колхози), сформувавши дрібні «громади\фільварки». Проведено часткову реституцію майна голінцям, незаконно відчуженого комуністами у період з 1929 по 1941 (зокрема, повернути хати родинам Гузів та Носенків).[]
Відновлено церковне життя — на Великдень 1942 працівник голінської жандармерії Микола Проценко особисто встановив на банях Спасо-Преображенської церкви хрести, також встановлено дзвони, які від росіян переховували голінці, проводилися регулярні богослужіння. Але саме на Великдень 1942 на службу Божу та осячення страв прийшло майже все село — люди стояли довкруг церкви у три щільні ряди, старі й діти. Козак Павло Мигирич 1929 р.н. згадує:[]
Це вже було тепло, було якесь велике свято і мене взяла бабуся за руку і повела в церкву. Там посходилося море людей, усі були в такому торжественному настрої, хтось і плакав. І цей, із жандармів, Микола Проценко заліз на баню і сам встановлював хрест, який були скинули. Казали, що Проценко сам займався тими хрестами, зробив закльопки у кузні - вони тепер виблискували...
Органи місцевого самоврядування
До загонів самоуправління села Голінка вступили добровольці-односельчани (зокрема, також колишній працівник царської жандармерії). Вони активно проводили декомунізацію життя села, ліквідовували сталінську символіку, демонтували пам'ятник комуністу Петру Гузю (мармурові тумби кинуто у міліоративні канали), відновлювали церковне життя.[]
Склад Голінської жандармерії та органів самоуправління 1941—1943:[]
- староста (комендант) Голінки — Вернигора;
- начальник відділу поліції — Микола Проценко;
- уповноважений відділу поліції — Ілько Федоренко;
- уповноважений відділу поліції — Довгопол;
- Михайло Скиба;
- Йосип Скиба.
Ілько Федоренко, Михайло та Йосип Скиба у вересні 1943 евакуювалися до Німеччини, де потрапили у Ді-Пі табори, а звідти американська окупаційна адміністрація дала їм дозвіл на еміграцію до Австралії — з огляду на смертельну небезпеку в разі їхньої депоратції до СССР.[]
Німецька адміністрація у Голінці займала оселю колишнього станового, поблизу обійстя Грицька Носенка, на кутку Хільківка, а також хату козака Костянтина Андрієнка — на Андріївці. У той же час голінцям була доступна німецька військова амбулаторія, яка надавала фахову допомогу хворим, у тому числі родині комуніста Олексія Потебенька (німецький лікар порятував матір майбутнього Генерального Прокурора України Михайла Потебенька, а також лікував самого хлопця).[]
Остарбайтери
З огляду на зростаюче безробіття, у селі проводилися регулярні набори молоді 1925-27 років народження на роботу до Німеччини (зокрема, до Франкфурту працювати укладчиком залізничних колій поїхав Павло Кузьмович Борода (1925-2017)). Набори до Німеччини, починаючи з 1943, частково були насильницькими. Цьому не змогли протиставитися ані комендант Вернигора, ані громада села.
До Німеччини зголошувалося і доросле населення Голінки, яке очолювало десякти молодих працівників. Але їхали й люди з непевною репутацією, яким пропонувалося знайти себе на цивільних територіях Рейху. До таких належав недавній секретар Сумського райкому КПУ Костянтин Білодід, який покаявся за участь у комуністичних злочинах і відмовився брати участь у диверсійних загонах НКВД, переїхавши до села Голінка, де працював ковалем Ця кампанія не йшла у жодне порівняння з 1930-ми роками, коли російські комуністи проводили масові депортації голінців на каторжні роботи на шахти Донбасу.
Крім того, сталіністи майже автоматично відправляли до своїх концтаборів тих голінців, які поверталися з Німеччини. Так, юний Павло Кузьмович Борода став в'язнем концтаборів у Сибіру до кінця 1950-тих років.
Відступ німецьких військ з Голінки
За спогадами мешканців сусіднього села Тиниця, саме на Голінку відступала бахмацька група німецьких військ на початку вересня 1943 року.
Німці покидали наше село вночі, 9 вересня 1943 року. Зібрали всі свої пожитки і рушили шосейною дорогою до Голінки, а потім до Дмитрівки. Дуже багато німців загинуло в с. Голінці, тому що там розвідка (диверсійна група) зірвала міст. Було чимало взято німецьких солдат в полон, відібрано зброю. У боях за село загинуло 385 (сталінських) солдат.
На території старого сотенного цвинтаря збереглася також могила солдата німецького Вермахту, облаштована його сином, громадянином комуністичної Німеччини (православний хрест під грушею). Він приїздив до села у 1960-ті роки, насваривши місцеву владу за нехлюйське ставлення до військового поховання.
11 вересня 1943, під час захоплення Голінки сталінськими військами, скоєно військовий злочин: без суду розстріляно військовополоненого німецької армії, ім'я якого досі не встановлено. Того ж дня сталіністи взяли село під повний контроль.
Мобілізація до Червоної Армії
Після повернення військ СССР проведено масову мобілізацію, зокрема дітей з неповних родин, що стало ще одною формою геноциду української нації з боку уряду Йосипа Сталіна. У результаті число голінців, які потрапили до діючої сталінської армії, склало 658. Дві третини мобілізованих (412 осіб) вбита у бойових діях двох злочинних режимів, більшість — страчена через примус до форсування Дніпра без зброї і шансів вижити (листопад 1943).
Ще близько ста осіб померли від ран та незадовільного лікування після демобілізації (декому не допомогло навіть членство у ВКП(б) — у муках, без фахової медичної допомоги, помер комуніст Іван Григорович Носенко та Олексій Кузьмович Потебенько, батько Михайла Потебенька, обоє поховані на голінських цвинтарях). З боку влади ставлення до решти інвалідів війни, яких повернули в Голінку, було зневажливим та підозріливим (контуженого під Будапештом 1945 Максима Носенка військкомат просто викинув у центрі села, його відтягнула у рідну хату дружина Параскева (Горбач) — період реабілітації у власній хаті він проходив під час Третього Голодомору 1946—1947 років).
Крім того, голінська молодь, мобілізована до складу радянської армії восени 1944, незаконно утримувалася в її лавах аж до 1951 (понад сім років). Частина з них перебувала на каторжних роботах в окупованому Азербайджані та Ірані, натомість рідне село зазнавало нових тортур голодом 1947. Від цієї злочинної акції комуністів потерпіла і родина Михайла Потебенька — майбутнього Генерального Прокурора України. Його, голодного напівсироту, комуністи силували до важкої фізичної роботи у колгоспі. Дали спокій тільки коли надірвався і потрапив на операційний стіл у Дмитрівці:
…Михайло Потебенько народився 1937 року в селі Голенка Бахмацького району на Чернігівщині. На його дитинство випали війна, голод, від якого пухла сім’я. Заготовлену на зиму картоплю тоді вкрали мародери... Врятували сім'ю лише жолуді, на яких Потебеньки протягли до весни
Влада винагороджувала слухняних — 223 примусово мобілізованих голінців отримали відзнаки сталінської армії.
Період другої присутності комуністів
Голодомор 1946—1947 і новий політичний терор
Арешт всього чоловічого населення Голінки під виглядом мобілізації 1943 року і часткове убивство арештованих шляхом насильницького форсування Дніпра, все одно не давали сталіністам гарантій спокою в окупованій Україні. Утримуючи голінців у військах до 1950-тих років, комуністи розгорнули новий терор голодом у їх рідному селі. До виконавців нового Голодомору знову залучили місцеві кадри, але керував процесом росіянин, голова сільради Іванов. За його наказом, людей примушували до сплати непосильних продуктових податків. Незгодних він бив особисто, погрожуючи зброєю, саджав до холодної.
Восени 1946 року у Голінці почався масовий голод. Частина голодуючих, зокрема опухлі, знайшли притулок у Рубанській сільській лікарні, де діагноз глибоке примусове голодування медпрацівники шифрували як F11 (червоним олівцем) — як і в 1932—1933 влада строго забороняла фіксувати сам діагноз голод. Тим часом, у селі почалися крадіжки їстівного, зокрема діти й підлітки цілими зграями полювали на городину у льохах сусідів. Свідченням цих голодних психозів у Голінці став Михайло Потебенько, майбутній Генеральний прокурор України — у батьківському льосі голодні діти також викрали картоплю. Пухлими були практично всі діти й підлітки кутка Гузівка, зокрема багатодітна родина Параскеви Мигирич.
Водночас не припинявся політичний терор проти населення. Типовий випадок: за доносом односельця про розказаний анекдот (комічний герой — Сталін) арештовано й засуджено колишнього станового козака Дмитра Носенка . Він потрапив до ГУЛАГу і перебував там до смерті шефа СССР. Повернувся до рідного села горбатим.
За доносом Михайла Потебенька про дезертирство, просто на території сільради убитий син станового козака Федір Богма. Тяжкий кримінальний злочин організував сам голова сільради Іванов. Під час незаконного, провокаційного допиту Богми, він наказав йому бігти, а потім убив його кількома пострілами у спину. Залишивши сиротою Івана Богму, терорист Іванов не поніс жодного покарання, далі мордуючи підлітків та жінок фронтовиків.
Господарство
У післясталінський час — успіхи у тваринництві, зокрема під керівництвом голінця Дмитра Пащенка (зразкова доярка Віра Лазоренко). Разом з тим скоротили кількість колгоспів — з п'яти до двох: «Імені Жданова» (Михайлівська сторона Голінки) та «1 травня» (Спаська сторона Голінки). Відразу після війни колгосп очолював управлінець Ганджара́ із с. Великий Самбір («сандвірець», полковник сталінських військ). Саме при ньому — нові спроби електрофікації села.
Електрифікація
1951 почалися спроби часткової електрофікації та радіофікації. Але включено в загальноукраїнську систему постачання електрики лише 1970.
В селі працював власний радіовузол, який готував новини села та колгоспів («Говорить Гольонка»).
1955 споруджено два пам'ятники на колективних могилах сталінських солдат, поновлено й монумент збольшевиченому козаку Петру Гузю, ліквідованому 1918 воїнами УНР. На рівні сільради відзначається день приходу до села сталінських військ — 11 вересня.
Брежнєвщина
На квітень 1972 у селі проживало 2,450 чол, було 933 двори. Сільраді підпорядковувалися населені пункти Ополонське та Шумейків.
У Голінці перебував центральний офіс колгоспу «Україна» (7 300 га землі, у тому числі 6,050 орної). Зберігся післявоєнний господарчий профіль — зернові та м'ясомолочне виробництво. 36 тракторів, 11 зернових комбайнів, 22 автомашини. Показники тваринництва: 2,8 тис. голови великої рогатої худоби, 860 голів корів, 3,3 свиней, 940 овець, 14 тис. голів птиці (зав. птахофермою Я. Книш).
З 1967 почалося будівництво восьми тваринницьких приміщень, зведено нову колгоспну їдальню.
Працювала сільська шляхова бригада, яка брукувала автодороги районного значення. Відносна господарська стабільність.
У школі — 30 вчителів, бібліотека (10,000 кн.). Із школярів організовано духовий оркестр, який виступав на комуністичних святах, також з'являвся і на похоронах. Клуб на 350 місць із стаціонарною кіноустановкою, лікарня на 25 ліжок, аптека, універмаг, поштове відділення. У приватному володінні вже були сотні телевізорів, 120 мотоциклів.
На початку 1960-тих років — знову закрили Спасо-Преображенську церкву, яку переобладнано на сушарку для тютюну та сільськогосподарський склад, що спричинило її пожежу (26 червня 1986). Початок масової міграції голінської молоді до міста та за кордон (Конотоп, Бахмач, Чернігів, Суми, Київ, Харків, Донбас, регіони РРФСР), де до 1972 здобули освіту лікарів (12 осіб), вчителів (130 осіб), офіцерів совєцької армії (45 осіб). Але більшість мігрантів опинилися на низькооплачуваних та непрестижних робочих місцях, поповнивши ряди міського пролетаріату.
Незалежна Україна
Політичні зміни
Після проголошення Акту про державну самостійність, у селі ліквідовано окремі окупаційні символи: пам'ятник Ульянову (Леніну), центральна вулиця перейменована і тепер носить назву Незалежності. Збережено монументи комуністу Гузю (1918) та жертвам сталінських мобілізацій (1960-ті рр.). Символом совєцької присутності певний час був бойовий танк поблизу школи. Щоправда, його продано одному з колекціонерів військової техніки (2008).
Економічні зміни
Загальна економічна криза, пов'язана із стихійним процесом деколонізації України, боляче вдарило по Голінці на початку 1990-их. Ліквідовано потужний свинарський комплекс, розрахований на 6,000 голів. Розвал аграрного сектора, нова хвиля масової еміграції до міст та за кордон, насамперед до Російської Федерації і Біларусі. У селі, де завжди гостро стояло земельне питання, утворилися цілі гектари необробленого ґрунту. Утворено КСП «Україна».
Працюють колективні господарства: фермер-орендатор з Німеччини та фірма «Агро-Дім», яка з 2010 активно перебирає на себе земельні паї голінців. Голінську філію «Агро-Дім» очолював до 2010 року колишній працівник СБУ Олександр Гаврилович Копа. Розвивають конярство, вівчарство, м'ясо-молочне тваринництво — мають 134 корови (2010). На східній околиці села впроваджено інтенсивне свинарство на базі данських порід (2015).
Розвинуте дрібне приватне молочарство (понад 4,000 тонн молока на добу) — покупцями є комбінати Ніжина (30 %), Куликівки (50 %), Бурині (20 %). Агенти комбінатів утримують низькі ціни на молочну продукцію — до 16 гривень за відро молока (2 долари) з 4 % жирністю — 2010.
Криміногенна ситуація
У селі немає постійного дільничого міліціонера. Проте вони час від час з'являються під час сільських свят. Також поодинокі сторожі виставляє в селі служба ДАІ.
У 1990-тих в селі зареєстровані нелегальні плантації конополі — наркотичної сировини. Як правило, безробітна молодь так намагалася заробляти на життя. Аби порятувати молодь від тюрми, частина голінців пенсійного віку брали на себе кримінальну відповідальність, отримуючи умовні терміни. Це була одна з форм традиційної «криміналізації» сільського населення, що сковувало їх економічну активність та наміри добитися відшкодувань за незаконне володіння козацькою землею (1929—1991).
2001 у селі виявлені значні порушення природоохоронного законодавства, зокрема незаконна рубка 50 дерев. Збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу, оцінені у 24 948 грн. Матеріали «голінської порубки» розглядала природоохоронна прокуратура.
З огляду на відсутність газу, у селі в осінньо-зимовий період часто трапляються пожежі. В опалювальний сезон 2010—2011 згоріло чотири хати.
Культурне життя
У селі дві бібліотеки — сільська та шкільна. Застарілий книжковий фонд, який істотно не поповнюється державою 28 років. Шкільна бібліотека 2010 отримала близько 100 одиниць нової літератури — навчальної, пізнавальної та художньої — як дарунок вихідців із Голінки.
2007 зареєстровано першу газету «Голінка» (ред. — А. Поважний), яка присвячена історії села. Вийшло кілька номерів.
Структура населення села (2012)
На території села 494 двори, де проживає 695 чоловік. З них 37 діти дошкільного віку, 60 — шкільного, 296 — пенсіонери, 302 — працездатні. Кількість виборців — 585 чоловік.
У селі 93 особи пільгових категорій:
- учасники воєн — 74;
- діти війни — 115;
- учасники бойових дій — 5;
- інваліди Другої світової війни — 2;
- багатодітні родини — 2 (загалом 6 дітей).
Російсько-українська війна (2014—2021)
З початком російсько-української війни у березні 2014 року, на території окупованого Криму опинилися до 20 осіб голінського походження (зокрема, у місті Феодосія). У травні до війська прикликано двох мешканців Голінки, селищна рада провела збір коштів для придбання індивідуального захисту (бронежилети). У червні до села евакуювалися кілька родин із зони АТО (Катерина Гергель та Ярослав Лук'яненко — уродженці Голінки). Тоді ж, за розпорядженням Бахмацької районної адміністрації, у селі почав формуватися Батальйон оборони Голінки (записалося 11 добровольців). З огляду на відверту підтримку агресії Росії з боку патріарха Кирила (Ґундяєва), у місцевій Спасо-Преображенській церкві припинено його поминання. Отець Віталій (Темчур) також записався до загону територіальної оборони як сапер.
Повномасштабна російсько-українська війна (2022)
Село Голінка окуповано на другий день після повномасштабного вторгення РФ в Україну — ввечері 25 лютого. До села увійшла колона російської бронетехніки з боку Конотопського шляху в кількості понад 100 одиниць. Колона танків, самоходної артилерії та бензовозів розтягнулася від Конотопського до Гайворонського шляху. З початку березня напрямок руху російських окупаційних військ через Голінку змінився — техніка заходила з боку Дептівки, форсуючи річку Ромен по мосту в районі кутка Голубівка. Бронетанкові війська ЗС РФ рухалися через Голінку транзитом на Гайворон, Рубанку, Смолове та Мартинівку, тримаючи курс на Ніжин та Київ. У середині березня російська війська встановили низку блокпостів у селі Голінка, зокрема найбільший на перетині доріг в районі кутків Ґедзеківка, Ринок та Храпалівка.
За попередніми даними, у Голінці та її околицях росіяни вбили три корінних мешканці села. Низка будинків на Конотопському шляху, Голубівці та Хоруженківці зазнали танкових та автоматних обстрілів.
Втеча російських окупантів із Голінки відбувалася протягом 31 березня — 2 квітня 2022 року. У бік Дептівки виведено сотні одиниць бронетанкової техніки та систем залпового вогню. Одна з таких систем була підірвана на трасі «Гайворон-Голінка».
Релігійне життя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WVM5aE5TOUhiMnhwYm10aExrTmxjbXQyWVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFIyOXNhVzVyWVM1RFpYSnJkbUV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Історія
Перша православна громада створена у Голінці під омофором Константинопольського Патріархату.
У селі існувало дві церкви. Св. Архангела Михаїла — з часів заснування села (перша згадка 1649, дерев'яна). У часи св. Філарета Гумілевського, єпископа Чернігівського, почалося (згідно з ДАЧО, ф.679, опис 1, справа 207 «Исповедные ведомости Конотопского уезда за 1791 год» с. Голенка (стр. 209—234), у 1791 р. уже «исповедовались в ней», а Філарет ще не народився. Може відбулася перебудова або спорудження нового приміщення) спорудження другого, Спасівського храму, а закінчено, очевидно, за єпископа Варлаама Денисова (1867). Обидва храми комуністи довели до запустіння, а у 1980-их Михайлівський храм розібраний, а Спасівський згорів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4ek9DOURaWEpyZG1GSGIyeHBibXRoTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxRFpYSnJkbUZIYjJ4cGJtdGhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
.
З особою св. Філарета (Гумілевського), єпископа Чернігівського, пов'язане знакова подія для села. Під час епідемії чуми, яка лютувала у Конотопському повіті 1866, владика рушив у подорож південними благочиннями єпархії і став, очевидно, першим єпископом, який відвідав Голінку. Проїжджаючи повз Михайлівський храм на трійці коней, він зупинився і здійснив пророцтво, яке передається голінцями із уст в уста: «Цю церкву сатана поглиньоть»
Справді, церква св. Архангела Михаїла зазнала наруги першою — у 1920-ті роки. Друга — Спаська — згоріла (або спалена) 26 червня 1986. На фундаменті Михайлівської церкви збудовано сільський клуб — його видно в основі нової будівлі. Фундамент Спасівської церкви стоїть пусткою, захаращений кущами. Існує ідея відновити Спасівський храм на старому фундаменті, який є цегляним і добре збереженим.
Ліквідація церковного життя
У березні 1961 розпочалося листування сільської ради з управлінням у справах РПЦ з метою закрити Спасівську церкву. Клопотання укладено за загальною схемою, напрацьованою хрущовською владою у роки нових гонінь на православних: Голінська сільська рада свідчила про слабку активність парафіальної 20-ки — службу правили лише тричі на рік; аварійний стан приміщення; у селі не було постійного священика; селяни «задовольняли релігійні потреби» у сусідніх селах; намір сільської ради перепрофілювати будівлю церкви на шкільне.
Всі ці дані були брехливими або частково правдивими. Бо в селі щонеділі та на всі свята служив отець Кирило Гирич, при чому здійснював хресні ходи до «вдової криниці» під час посух; у церкві служив диякон із голінців; продовжував діяти повноцінний парафіяльний хор, у якому реєнтихою була дружина одного із колишніх голінських дяків; церква без будь-якого ремонту простояла цілою від 1961 року аж до 1986-го і загибла у пожежі, а не через руйнування; будівля церкви після закриття так і не була переобладнана у шкільне, а була використана як колгоспна сушарка для тютюну, що тільки посилило небезпеку пожежі.
Дозвіл на зняття з обліку Спасо-Преображенської парафії села Голінка надано Управлінням у справах РПЦ УССР 15 червня 1961 року.
У всі роки атеїстичної пропаганди збергіся звичай «храмувати» відповідно 21 листопада — на день св. Архістратига Михайла, та 19 серпня — у день Преображення Господнього (Спас). Саме на Спаса до села з'їжджається найбільше людей — колишніх голінців.
Сучасний стан
1992 документами на парафію заволоділи послідовники Харківських зборів єпископів РПЦ, вони зайняли церковне приміщення, облаштоване у цегляній будівлі колишньої лікарні. Встановлено одноярусний іконостас, образи якого намальовано уродженкою Голінки. Зусиллями парафіянки Марії Гришко встановлено 5 невеличких бань, які зроблені з дерева ще в атеїстичні 1980-ті роки. Підлога з коричневого, лікарняного кахлю, стіни не розписані, у лівій частині храму облаштоване місце для хору та церковної лавки. Зовні вибілена крейдою, дах пофарбований у блакитний колір.
У кількох місцях стіни дали тріщину.
У серпні 2014 сюди доставлено перший пам'ятний дзвін на 120 кілограм ваги, відлитий у Перемишлі — дар для села нащадка голінського козака з Казахстану Сергія Гузя.
Голінський церковний хор
До 2018 діяв , у якому збереглися старовинні традиції літургійного співу: у ритміці, мелодиці, акцентації, «досинодальної» вимови церковно-слов'янських текстів (загалом відповідають українській вимові, зокрема сильним твердим «ч»). До 2010 регентом хору була Феодосія Марченко (похована у селі Прогрес).
Учасники хору (2010):
- Ніна Петрівна Колоді́й, 1944 р.н., реєнтиха хору;
- Катерина Максимівна Горова́ , 1945 р.н., учасниця хору;
- Лідія Костівна Шкребко́ (Носенко), 1944 р.н., учасниця хору;
- Марія Пилипівна Шаба́лін (Гришко), 1927 р.н., учасниця хору, дочка голінського повітового судді;
- Віра Іваніван Шевче́нко, 1951, р.н., учасниця хору;
- Василь Тимофійович Паліє́нко, 1940 р.н., непостійний учасник хору, вірний УПЦ КП.
Церковна адміністрація
Громада перебуває в канонічній ізоляції, а за бгослужіннями поминають єпископа Російської православної Цекрви у Ніжині Олега Вечерю. Загалом священики у селі не жили з 1967 по 2012, з 2021 представник МП полишив село.
Настоятелі Спасо-Преображенського храму села Голінка (ХІХ-XX століття)
Відомство Православного сповідання Російської імперії:
- родина Ярославських-Казановичів (до 1830-тих років);
- ієрей Яків Колосовський (1876, помічний священика Михайлівської церкви Михайла Матвієнка);
- ієрей Олександр Морозов (до 1896 року, після цього заштатний священик);
- ієрей Костянтин Доброгаєв (1896—1918), проживав у с. Голінка, українець (уродженець колишнього Стародубського полку).
Большевицька окупація Конфесійна приналежність невизначена:
- у період з 1934 по 1941 рік служби Божі у Спаському храмі перервала російсько-більшовицька окупаційна влада.
Німецька присутність Конфесійна приналежність не визначена, а з 1943 - сталінська Московська патріярхія:
- протоієрей Володимир Єршов (1941—1942), проживав у с. Дептівка, росіянин (кацап)
- ієрей Яків Кириченко (1942—1953), проживав у селі Голінка, українець (уродженець села Рябухи).
Друга большевицька окупація Український Екзархат Московської патріярхії:
- ієрей Фрол Йосипчук (1953—1955), проживав у с. Голінка, українець (родом із села Глибочок, Рівненська область);
- ієрей Кирило Гирич (1955—1961, загинув 1967), проживав у с. Голінка на кутку Троцівка, українець (уродженець села Красний Колядин);
Українськмй Екзархат Московської патріярхії:
- протоієрей Віталій Рожик (1990—1992), у Голінці не проживав. Нині служить у селі Піски Бахмацького району, українець.
Харківська розкольницька ієрархія у складі МП:
- Анатолій Романюк (1992—1997), у Голінці не проживав. Нині працює у храмі РПЦ м. Миколаїв, українець;
- Володимир Григор'єв (1997 — 28 липня 1998), у Голінці не проживав. Мав нарікання за зловживання алкоголем;
- Володимир Хаваліц (19 грудня 1998 — 13 жовтня 2008), у Голінці не проживав. Випускник Київської духовної академії Московської патріярхії (2003), ппрацює у Миколаївському храмі міста Ніжин) в неканонічній структурі МП, уродженець Бершадського району Вінницької області;
- Віталій Темчур (14 жовтня 2008), проживав у Голінці з весни 2012 до весни 2021. Колишній монах Видубицького монастиря УПЦ Київського патріярхату, вивержений із чернечого чину. Уродженець Чернігівського району Чернігівської області, українець. Легендований як «піп-розстрига» і скерований з Голінки в ЗСУ. На його місце тимчасово призначений Сергій із північних районів Чернігівської області.
Староста голінського молитовного будинку — Микола Іванович Куцевол.
Один представник розкольницької групи РПЦ служить на дві громади МП: у Гайвороні та Голінці.
Настоятелями Михайлівського храму села Голінка був рід священиків Боровських-Самойловичів (з 1725 року до XX століття). У 1920-тих роках у церкві служили два священики — один прихильник Синодальної церкви із центром у Москві, другий — за автокефалію УПЦ, при чому останній домагався служб українською мовою. Церква закрита під час Другого Голодомору 1932-1933, не відновлювала свою діяльність, а будівля самого храму переобладнана під клуб. 1986 будівля храму розібрана, а на його місце зведено цегляний Будинок Культури.
у вересні 2021 проведено перші збори Михайлівської релігійної громади, а 12 жовтня 2021 подані документи на реєстрацію відновленої Михалійської парафії у складі Православної Церкви України (номер у Диптиху 16).
Обряди церковного календаря
Часом священство намагається боротися із поширеними навколоцерковними забобонами селян, відмовляється пити алкоголь на поминках, цвинтарі і т. д. За свідченнями о. Віталія, у Голінці збереглися старовинні великопісні традиції, які зникли у сусідніх селах:
![]() | Тут добре знають і виконують уставне правило Великого посту - у перший тиждень читаються по хатах великопосні молитви. Це така прозьба про прощення гріхів. Я був здивований, що в Голінці, де церкви й священика не було багато років, ця традиція жива. У тому ж Гайвороні цього нема... | ![]() |
Уставні правила Православної Церкви, вочевидь, строгіше береглися саме в козацьких селах Чернігівщини, де віросповідання було, крім усього іншого, додатковою формою легітимації козацького землеволодіння. Хоча тепепр голінські землі знецінені, а козацького стану — немає, та фундаментальність дідівських настанов, які кореспондуються з питаннями власності, збереглася.
Специфіка хрестин
Село строго дотримувалося традиційного обряду хрестин до 1960-их років XX століття. Хоча в родинах комуністів траплялися вже й нехрещені діти 1940-50-их років народження. Хресними брали одну пару — чоловіка та жінку, як правило родичів, або ж мешканців сусідніх сіл.
Цікава специфіка — хрестини «безбатченків», тобто немовлят, народжених не в шлюбі, або від невідомої людини. До 1950-тих років траплялися випадки, коли жінка, яка народила поза шлюбом, відселювалася її батьками з хати до господарського приміщення. Так трапилося в козацькій родині Антона Хілька, який відселив до клуні дочку Ганну, яка поза шлюбом народила дитину. Похресницею дівчинки Ольги стала козацька суддя Наталка Ковалевська, яка мала обов'язок ставати хресною матір'ю дітям без батька (з тієї ж оказії вона стала похресницею Івана Редяна (1944—2012).
Інститут козацького судді — громадського наглядача за традиційним козацьким етикетом села Голінка, зник разом зі смертю Наталки Ковалевської, яка була остання обрана на цю посаду людина.
Голови й старости Голінської сільради
Ч. | Голова сільської ради (Старости) | Період діяльності | Характеристики |
1 | 1930-1937 | З козаків | |
2 | 1937-1939 | З голінських козаків. Урядом СССР відправлений на совєтизацію західних областей України | |
3 | Анти́пенко | 1939-1941 | Приїжджий. Утік разом зі сталінськими військами |
4 | Па́щенко | 1941-1943 | З голінських посполитих. По-вуличному Марусенко |
5 | 1968- 1972 | З голінських посполитих | |
6 | Іванов | 1946-1948 | З мешканців села Дмитрівка. Інвалід (без ноги), затятий комуніст, організатор Голодомору 1946-47 |
7 | ?-? | З козаків | |
8 | ?-? | З козаків. По-вуличному Альошко́. | |
9 | 1981-198?? | З козаків. Вчитель фізики у Голінській середній школі. По-вуличному Кулон. | |
10 | 1972-1977 | З козаків мазепинської доби. Також багаторічний голова колгоспу. Повісився у хаті на кутку Гапонівка, страждаючи на рак сечовика. | |
11 | 1977-1980 | Із села Рубанка. Засуджений за фінансову діяльність разом із групою голінських економістів. | |
12 | 1980-1981 | Із м.Бахмач | |
13 | 1981-1982 | З Полтавської області. У 1990-тих повернувся на батьківщину | |
14 | 1990-1992 | 1958 р.н. Із Бердянська (одружений із бахмачанкою). Провів часткову декомунізацію села — ліквідував пам'ятник Леніну, перейменував вулицю Леніна на Незалежності. | |
15 | 1992-2006 | Не голінська. Загинула в автокатастрофі. | |
16 | 2006-2020 | Із Черкаської області. Вийшла за голінця. Членкиня Партії регіонів. | |
17 | Сільради та посада голови Сільради ліквідовані. Запроваджено старостатство | Із Черкаської області. Вийшла за голінця. Членкиня Партії регіонів. |
Голови колгоспів та постсовєцьких господарств
Ч. | Голова колгоспу (агрофірми) | Період діяльності | Характеристики |
1 | 1982-1991, КСП та СТОВ «Україна» 1991—2006 | Із села Тиниця. У Голінці постійно не жив. При ньому згоріла Спаська церква, зруйнована Михайлівська (під клуб) та понівечений церковний цвинтар | |
2 | 2006-2010, СТОВ «Україна» | Із міста Бахмач. У Голінці постійно не жив. Розвиток мисливської інфраструктури | |
3 | 2010-2015, СТОВ «Україна» | Із Носівського району Чернігівської області. У Голінці постійно не живе. Допомога православній церкві, соціальна робота. |
Починаючи з 1977 і до сьогодні корінні мешканці села Голінка ні головами сільської ради, ні керівниками колгоспів чи фірм не ставали жодного разу.
Національний склад
Українці
Село осаджено українцями — вихідцями з Роменської округи та православними шляхетськими родами Чернігівського воєводства, які покозачилися (рід Гирманів, Клименків тощо). Від 1648 у селі мали право жити лише православні, але не росіяни — вихідці з територій Московської держави. Аналіз перепису населення 1725 року свідчить про всуціль українське населення, при чому з 61 козацької родини до XXI століття продовжують замешкувати 30 — це свідчить про виняткову стабільність та навіть герметичність національного складу Голінки аж до середини XIX століття.
Росіяни (кацапи)
Окремі великоруси (росіяни) з'являються в селі з огляду на територіальну близькість Путивльської землі Московії. У Голінці їх неофіційно іменували та іменують досі кацапами. При чому в XIX столітті з кацапами ототожнювалися всі вихідці з міст, які не володіли українською мовою (зокрема, мігранти з Конотопа).
Побутувала виняткова нетолерантність (ворожість) до так званих кацапів та кацапок, яким громадська думка присвоювала негативні риси: неакуратність, конфліктність, безгосподарність. При чому соціальна відраза до великорусів постулювалася та підтримувалася жіночою половиною села. Непоодинокі випадки, коли хазяйки йшли на розрив родинних стосунків з дітьми, якщо ті наважувалися одружитися з кацапом або кацапкою.
Кацапи ніколи не творили у Голінці окремої етнічної групи, бо не було власне «російських родин», де б росіянами були і батько, і мати. Кількість росіян навряд чи колись перебільшувала 2-3 % від усього населення села і вже у другому поколінні вони втрачали етнічні риси, починаючи й собі називати одноплемінних приїжджих кацапами. Зокрема, так сталося в родині Григорьєвих, у якій дід був вихідцем з Ярославської області РФ, а вже його онуки говорять:
- Отой, шо хату купив стару у Потебенька. За два годи там таке розвів, шо страшно дивиться. Так шо з нього взять - кацап...
У XX столітті слово кацап по відношенню до голінських росіян вживається широко і повсюдно, але під впливом комуністичної освіти та руйнування традиційного способу життя, робиться це або притишеним голосом, або з якимись застереженнями:
- Ну, вона не тутешня. Якось гомонить так смішно. - Кацапка, чи шо?
- Еге, еге, кацапка...
Ерзяни
У документах на звільнення кріпаків від 1861 існує згадка про родину зі східних районів Тамбовської губернії Російської імперії. З тих ерзянських країв до Голінки вони переселені одним із поміщиків.
Німці
Після заснування семи німецьких колоній на землях гайворонських козаків (1750-ті роки), мешканці Голінки стали регулярно працювати на сезонних роботах у господарствах місцевих протестантів та католиків. Німецька звичаєва культура вплинула на соціальну уяву голінців (будівництво лікарень, ремонт церков, догляд за шляхами) — і козаки, і посполиті Голінки високо цінили сумлінну, потижневу оплату праці найманих працівників, яка була прийнята у німців. Серед Голінців досі збереглися перекази про чистоту німецьких сіл, і навіть кам'яні тротуари, які у 1940-их роках розібрали переселенці з Російської Федерації.
Перші мішані шлюби голінців та представників німецької громади зафіксовані вже у XX столітті, після приходу комуністів. Уродженець Голінки, журналіст Петро Носенко в одному з репортажів під час Голодомору відтворив загальну уяву про вдачу місцевих німців: за будь-яких обставин, навіть у часи комуністичного терору, вони охайні, нагодовані, успішні.
Після Другої світової війни, рятуючись від примусової депортації за національною ознакою, частина німкень вступила в шлюб або просто переїхала до Голінки. У свою чергу, у селі Голінка комуністичні агенти вербувати людей на роботу до спорожнілих німецьких сіл, зокрема Рундевезе (це німецьке село в Голінці називають Рундівізія).
Євреї (жиди)
Право на відкриття шинку у другій половині XIX століття отримала родина євреїв (жидів), яка жила у Голінці до середини 1920-тих років. Один із нащадків єврейської родини був несповна розуму, так що його ім'я стало називним для позначення дивакуватої поведінки односельців.
Також у 1930-их роках приватним вчителем грамоти у Голінці підробляв пан Сінякевич.
У цей же час були факти кримінального переслідування голінців за вживання традиційного слова жид по відношенню до жидів. Відголос цього виду терору існує понині: голінці вимовляють слово «жид» озираючись, приставши нарешті до неприродного «яврєй».
У 1980-тих роках викладачкою Голінської середньої школи також була єврейка, але після розлучення із чоловіком-голінцем виїхала із села.
Білоруси
Окремі білоруси опинялися в селі з числа задесенських козаків, зокрема Чернігівського та Стародубського полку. У XX столітті зареєстровані до десятка шлюбів голінських дівчат-мігранток у Білорусі (зокрема Ганна Мигирич). Частина дітей із таких змішаних родин виховувалася в українських родичів у Голінці.
Цигани
1963 комуністична влада розгорнула кампанію прикріплення кочових циган до кріпацьких господарств совєцького типу («калхоз»), зокрема до порожніх хат у Голінці розселено до семи циганських родин. Більшість не говорила українською. Конфліктувала з корінним населенням, дійшло до убивства молодика з кутка Хільківка. Через рік цигани вдалися до самопідпалів виділених хат, більшість залишило Голінку. Дві родини прижилися у селі, проте виїхали до Конотопа у 1990-тих.
У 2000-их роках у селі почали знову регулярно з'являтися групи циган, які займалися крадіжками побутових предметів із недоглянутих дворів, а також металевих огорож на цвинтарях Голінки. Щоправда, дружня мобілізація селян проти крадіїв зробили для них приїзди до Голінки небезпечними.
Традиційна культура
До Голодомору 1932—1933 були широко поширені вечорниці, які у 1920-тих роках активно намагалися витіснити зустрічами у комсомольському клубі. Критика сильної традиції вечорниць у Голінці була навіть у районні пресі.
Локальна говірка
Голінська говірка належить до різновиду північно-полтавського діалекту української мови, межі якої збігаються із старим південним кордоном колишньої Бахмацької сотні Ніжинського полку та північним — Прилуцького полку Гетьманщини (у сусідній Тиниці та Курені нинішнього Бахмацького району вже інша діалектна специфіка).
Голінська говірка характеризується:
- вимова: послідовне пом'якшення букви «л» (льовко, Люкера — ім'я , Вольочка — ім'я Валентина); глибокий, твердий звук «ч» та «щ»;
- граматика: випадіння одного приголосного звука, якщо вони стоять поруч («вона депівська» замість «вона дептівська», тобто з села Дептівка; «налий трохи сюди. Хапить» замість «налий трохи сюди, Хвате»); послідовна заміна «мб» та «нд» («вона сандвірська» замість «вона самбірська», тобто мешканка села Малий Самбір); «сімня» замість «сім'я»; перетворення м'якого звука «лє» та «пьо» з російських запозичень на «ля» та «по» («мама в голод робили ляпошки із липи та конюшини»);
- лексика: «гомоніти» замість «балакати», «розмовляти», «кахлєти» замість котлети; «заледьві» замість заледве; «наритник» — бюстгальтер; ствердна частка «еге» замість «так» або «да», що відповідає словацьким діалектам; до 1990-их років помідори в селі послідовно називали баклажанами;
- фразеологія: «корова добренна була» (велика корова); «він молодий, бачиш, хазяйство напташив» (завів птицю); «дак той, коли ти поїдеш у Бахмач?» (в сенсі «отже»); «німець поліз по курку, а я хаміль-хаміль — і втекла на город» («хаміль-хаміль» — швиденько, мерщій); «а ну подай мені того голуба» (в сенсі «голубця» — страва); «даром даровано» (чогось дуже багато), «ввечері і в карт гуляли»; «дуже прийомна жінка» (в сенсі приємна, симпатична); «личить йому врачом буть» (це робота саме для цієї людини); «клубанями виходить» (згустки крови).
Оселя
На козацькій спаській стороні забудова переважно 1960-тих років, дерев'яна (внутрішнє планування наближене до традиційного, довоєнного, майже повсюдний поділ великої кімнати великою шафою, піч); на посполитій михайлівській — переважно цегляна (внутрішнє планування довільне, нетрадиційне). У
У старих будинках поширене утеплення стін сухим очеретом. Дахи металеві, частково шиферні. Традиційних стріх немає зовсім. Поодинокі випадки влаштування декоративних балконів.
Дерев'яні будинки фарбовані у темно-сині або гранатові кольори.
Господарство
Кухня
У традиційній кухні голінців виділяється (з білого буряка), солонина, тушена картопля з м'ясом і тушкована капуста з грибами. Культура випікання ржаного хліба, при чому тісто на хліб готували до схід сонця («вчиняли діжу»). Також житні пиріжки з вишнями — великого розміру.
- Алкоголь: у XVIII столітті — вишнівка, у ХХ — самогон.
- Питво: березовий сік (консервують у банках сотнями літрів. Раніше додавали ячмінь, тепер частіше — лимон); киселі, при чому найпоширеніший з вишні (частина поминального меню); компот із ягід бузини.
- Поминальна кутя — поламані солодкі бублики, розмочені у теплій воді, які їдять ложками. Хоча в де-яких родинах роблять «класичну» — з рисом та родзинками.
Алкоголь
До XXI століття поширене , хоча широко вживають «казьонну» горілку, заводське вино.
Ігри
На свято Пресвятої Троїці у селі молодь стікалася на велетенську гойдалку, на якій розгойдувалися з великою амплітудою парубки з дівчатами. Традиція категорично припинена у 1950-тих — після загибелі на цій розвазі приїжджого молодика.
У совєцькі часи було поширено картярство. Вечорниці та зібрання молодих на хатах у старших людей перетворилися у 1960-их роках на справжні «клуби картярів», які діяли до глибокої ночі. У часи незалежності несподівано реанімували гуляння на Івана Купала (з 5 на 6 липня), яке багатьма сприймається як своєрідний день села.
Статева культура
Доволі строга і стримана у порівнянні з Слобожанщиною чи Правобережною Україною, хоча до Голодомору широко побутували вечорниці, на яких були поширені позашлюбні статеві зв'язки, але у більшості випадків вони призводили до офіційних шлюбів.
Основи статевої культури підірвані Голодомором (існує випадок одруження брата із сестрою — з родини, яку комуністи повністю винищили голодом), а найбільше — Другою світовою війною, на якій сталіністи довели до смерті третину чоловічого населення Голінки. Демографічна криза вкорінила традицію, коли старші жінки-вдови будь-якого віку сходяться із молодшими або й навіть асоціальними чоловіками (хворими, алкоголіками, безробітними). До таких шлюбів часто рекрутуються чоловіки та жінки із сусідніх сіл — Гайворона, Григорівки, Дептівки, Дмитрівки.
Весільні обряди
У XIX ст. молоді голінці та голінчанки охоче одружувалися з дівчатами та хлопцями з сусідніх сіл. Побутує приказка: «Хочеш мати добру хазяйку — бери дівчину з Дептівки, хочеш мати торгашку — бери з Тиниці, а хочеш бандитку — то Великого Сандвора (Самбора)». Побратися «у Голінку» вважалося великою вдачею, бо то було багате козацьке село.
Строго дотримувалася традиція ставити могорича парубкам із Дептівки, Григорівки, Великого Самбора, якщо голінський там шукав собі пару. Щоправда, сама Голінка була настільки великою, що правило могорича поширювалося навіть на парубків із сусідніх кутків всередині села — а їх на поч. XX ст. було біля тридцяти. Іван Васильович Мигирич, 1919 р.н., свідчить:
![]() | Поїхав мій брат сватати мою жінку у сусідній хутір, коло Дептівки. Там було 17 хат - тепер там нема нічого. Так парубки не пускали його до воріт, стгянули їх ціпками і таки витягнули з мене могорич... | ![]() |
Поховальний обряд
У Голінці досі збереглися архаїчні традиції поховального обряду, типові для Чернігівщини. Зокрема, відразу після смерті у хаті покійного відкривають ворота (при чому — бігом!). Виносять труну із подвір'я через браму, саму браму негайно причиняють — аби душа не повернулася.
До середини 1980-тих майже обов'язковим було голосіння, до якого вдавалися винятково жінки. Обряд голосіння виконувався найближчими родичами померлого, траплялося що це робила й невістка (випадок у 1990-тих в родині Андрія та Віри Носенків). У текстах голосіння присутні образи довколишньої природи (дерева, жито, сонце, погода), яка по-своєму виказує скорботу за померлим.
Коли обряд голосіння був поширеним і сталим, воно мало потужний емоційний вплив на присутніх, при чому на міських мешканців — винятково гнітючий, аж до травмуючого (свідчення Володимира Науменка).
Тепер труну з небіжчиком не несуть на відспівування до церкви, а проводять обряд вдома та на цвинтарі. Ховають на другий день після смерті. Всі, хто приходять на поховання, не вітаються, особливо за руку.
За довгий час відсутності священика, у селі сформувалася група жінок та чоловіків, які самостійно читали псалтир над мертвим. Готується поминальна кутя — це поламані солодкі бублики, розмочені у теплій воді, які їдять ложками. Майже завжди поминки супроводжуються випивкою (вживають самогон власного виробництва). Чарку подає родич померлого (син, дочка) по черзі кожному гостю. Той встає і каже: «Нехай царствує».
Поминки відправляють чотири дні поспіль після поховання, потім на 9-ий день, 40-ий, півроку, рік. Тоді ж ідуть на цвинтар, до могили. Знову чарка йде колом, але люди буквально пригублють алкоголь, трохи відливають на могилу, під хрест. Раніше існувала стала традиція плакань та причитань. Здебільшого мовчать, коротко згадуючи заслуги покійного чи якісь сторонні обставини з його життя.
Практично кожен великий куток має власний цвинтар — Чайка, Центр, Картоплянівка. Відповідно, ховають на «власному кутку».
Цвинтарі
У селі нараховується шістнадцять цвинтарів, при чому два — церковні (фактично не існують), також повністю захаращено Храпалівський цвинтар. В усній мові побутують наступні назви цвинтарів: Михайлівський бік:
- Василенкове кладовище (куток Голубівка — переважно козацьке);)
- Вольківське кладовище (поховання шести дітей родини Прокопенків — жертв Голодомору 1932—1933);
- Гапонівське кладовище (частково козацьке, за назвою кутка Гапонівка);
- Козирівське кладовище (частково козацьке, на кутку Гапонівка);
- Храпалівське кладовище (частково козацьке, на кутку Храпалівка);
- Ґедзеківське кладовище (за назвою кутка Ґедзеківка — переважно крестянське);
- Шляхівське кладовище (частково козацьке, ховали також крестян, зокрема Потебеньок);
- Лихоманове (або Чайківське) кладовище (від прізвища Лихоман — господар з XIX століття, що подарував землю під цвинтар);
- Михайлівське кладовище (церковне, знищене комуністами).
Спасівський бік:
- Троцівське кладовище (козацьке, також підхоронені сталінські солдати);
- Сумовицьке кладвище (козацьке, найбільше в Голінці, облаштовано на скифській могилі);
- Ріпівське (Гармашівське) кладовище (козацьке, поховання дітей — жертв Голодомору 1932—1933);
- Книшівське кладовище (старовинне козацьке з похованням козака Рагулі);
- Андріївське кладовище (козацьке);
- Хільківське кладовище (козацьке);
- Спасівське кладовище (церковне, існує кілька могил, підхоронені німецькі солдати).
Також в козацькій половині села збереглися цвинтарні території прямо в городах — у 50-100 м від оселі (наприклад, у садибі Василя Лазоренка, 1927—2010).
Чітка або приблизна інформація міститься приблизно на 1/6 частині поховань (до 3,000 тисяч могил), з них помітна частка — гранітні надгробки, але більшість — металеві хрести або тумби (зокрема й із комуністичними пентаграмами).
У 1980-тих — акт вандалізму на території Михайлівського церковного цвинтаря, коли при будівництві клубу біля фундаменту храму вирито останки голінців. Кістки й черепи перемішано із будівельним сміттям, після чого ця блюзнірська суміш використана для побудови дамби через річку Яцунку (від кутка Чайка до Хільківки).
Ховають небіжчиків у порівняно неглибокій ямі — 1 метр 80 сантиметрів. Це пояснюють сухими ґрунтами села.
Народні вірування
Голінка у сусідів мала славу «відьомського села». Зрештою, як і більшість козацьких сіл. Їх мешканцям сусіди-кріпаки приписували чаклунські властивості. Хоча й досі в селі відомі жінки, що «успішно» лікують замовляннями. Зокрема, 2010 одна з таких знахарок на козачій стороні заслужила за свої вміння новий паркан.
Промисли
Вітряки
На території та околицях села до Другої Світової війни діяло 14 вітряків. Їх конструкція була типовою для Чернігівщини. Останній вітряк був демонтований на кутку Сумовиця у 1960-тих роках.
Мисливство
У селі щороку відзначають початок та закриття сезону полювання. Мисливіські угіддя розташовані на південь від села Голінка, в урочищі Чумальове. Полюють на кабана, лисицю, зайця та вовка. Із санітарних міркувань полюють на хижих птахів (шуліку).
Бджолярство
Розвинуте з польських часів. Найвідоміші родини пасічників — Недбайли, Лазоренки, Ріпи.
На 2012 у селі було близько 15 пасічників та 300 вуликів.
Картоплярство
Стабільний експорт голінської картоплі на Донбас. Рекордний врожай — 2011 року.
Тваринництво
Після Другої світової війни — потужні тваринницькі комплекси, розквіт яких припав на 1980-ті роки.
Птахівництво
Молочарство
Рибальство
У 2000-их роках якісна жива риба (короп) постачається із ставків Великого Самбора. Ловля риби у водоймах Голінки занепала після обміління річки Зарукавна.
Школа
У часи Гетьманщини курси грамоти діяли при місцевих церквах. XIX столітті у Голінці діяло три шкільних заклади: так звана церковна — знаходилась біля Михайлівської церкви, початкова (1-4 клас) — перебувала навпроти старої сільської ради, земська (5-7 клас) — поблизу Спасо-Преображенської церкви. Офіційна дата заснування Голінської школи — 1880 рік. Але з 1904 року діяло ще .
1982 збудовано нове приміщення школи. На задньому подвір'ї облаштовано великий польовий тир із галереями вогневих рубежів та земельними спорудами. Зараз занехаяний.
Після звільнення від СССР у селі продовжує діяти загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів, розташована у сучасному двоповерховому приміщенні по вул. Незалежності, 59. Кількість учнів у 1990-их коливалася в межах 100 чоловік. Але 2009—2010 навчальний рік у школі — 45 учнів, що загрожує пониженням статусу школи із середньої до неповної середньої. 2010 школа непублічно відзначила 140-річчя з дня заснування.
У приміщенні школи працює дитячий навчальний заклад «Теремок», у якому виховують до десяти дітей (завідувачка закладу Надія Павлівна Троць).
Пошта і зв'язок
Постійна пошта існує в селі з часів Гетьмана Кирила Розумовського, коли в Голінці була розташована сотенна канцелярія Корибутівської сотні Прилуцького полку. Зараз діє відділення зв'язку у складі завідувачки і трьох листонош. Пощтове відділення володіє власним штемпелем.
2010 у селі з'явилися перші абоненти мережі Інтернет, кількість яких до 2012 збільшилася до десяти.
Мобільний зв'язок підтримується ключовими національними операторами, але на більшості кутків він нечіткий, при чому часто-густо зникає зовсім у домівках.
Також на північ від села розташована потужна установка космічного та аероповітряного зв'язку, де охоронцями працюють два мешканця Голінки.
Сільська рада
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a05pOGxSREFsT0RZbFJEQWxRamNsUkRBbE9UTWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ3VhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNVNE5pVkVNQ1ZDTnlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNPQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У складі сільської ради 12 депутатів. До жовтня 2010 року більшість із них представляло партію «Батьківщина» Юлії Тимошенко, які у свою чергу працювали на різних посадах у фірмі . На вибори 31 жовтня 2010 пішли як позапартійні, але вже весною 2011 більшість із обраних депутатів самовільно вступили до провладної Партії регіонів.
З 12 депутатів лише двоє мають вищу освіту — Лідія Кулик та Ганна Ріпа. Натомість голова сільради Наталія Вернигора (1968) та секретар Олена Кузько (1975) вже 2010 року стали членами Партії регіонів.
Пам'ятки
- Цегляний фундамент Спасо-Преображенського храму 1868 року
- Амбулаторія, переобладнана під церкву з одним престолом і п'ятьма куполами
- Пам'ятник загиблому комуністу 1918 (тов. Гузь)
- Старовинні козацькі цвинтарі (у занедбаному стані), також т. зв. «куплені могили» із кам'яними надгробками
- Кам'яний хрест козака Проценка із символікою Голінської сотні (на Лихомановому цвинтарі, XIX ст.)
- Пам'ятник жертвам сталінських мобілізацій 1941 та 1943 років
- Бойовий танк у центрі села — самохідна артилерійська установка ИСУ-152 (проданий 2008 року за 20,000 грн. — перегнаний до м. Бахмач)
- Традиційна голінська хата козака Максима Носенка із мурованою піччю
- Будівля старої школи та старої сільради (в аварійному стані)
Флора і фауна
Голінка входить до Бахмацько-Кременчуцького геоботанічного округу з цікавим флористичним складом рідкісних видів рослин.. Це обумовлено місцезнаходженням села — на межі Приполіської та Лісостепової флористико-созологічних областей. Зокрема, недалеко від Голінки зустрічається рослина Dactylorhiza fuchsii (Druce), а біля самого села — Проліска Сибірська з родини лілійних (SCILLA SIBIRICA HAW) — багаторічна рослина до 20 см заввишки.
Переважаючі ґрунти — торф'яно-болотні та торф'яні низинні.
Водойми
Через село протікає р. Голубівка, яка ділиться на два плеса: Яцунка та Гапониха. З 1980-тих купатися ходять переважно на каскад озер (ставків), які розташовані на західній околиці села — це Кахо́вка, Сту́пник, Ґанджарине́. На території Голінської сільської ради налічується 80,6 гектарів земель водного фонду та 13 ставків.
Торф'яні болота.
Лісовий фонд
Сільська рада контролює 295,3 гектарів земель лісового фонду. Наприкінці XX століття у Голінці значно збільшилася стихійна залісненість території села, що пов'язано із знелюдненням Голінки та падінням інтересу до вирубки дерев на дрова.
Енергетика
В околицях Голінки — значні поклади торфу різної якості. Промисловий видобуток тривав до середини 1970-тих років. Але у селі під час усієї совєцької окупації відчувалася криза пального, оскільки влада тримала високі ціни і на дрова, і на торф, а за зруб будь-якого дерева у межах села жорстко карали. У 2000-их роках — організована закупівля дров, переважно із Іченського заповідника.
У 2000-их роках створено проект газифікації Голінки. Основні комунікації були підведені до села ще 2008 року, але через чергову зміну влади газифікацію не завершено.
Відомі люди
З Голінкою пов'язані:
- Батько короля Речі Посполитої Ярема Вишневецький
- Перший сотник козацької Ратуші с. Голінка Георгій (Юрко) Демченко
- Король Швеції та України Карл ХІІ
- Рід прилуцької полкової старшини Носенків (хорунжі)
- Гетьман Лівобережної України Іоанн Самойлович
- Гетьман України Іоанн Мазепа
- Гетьман Іоанн Скоропадський та його нащадки
- Гетьман Кирило Розумовський
- Московський військовий злочинець Олександр Меншиков
- Сотник Улас Жураковський
- Сотник Василь Рудьковський
- Родина православних священиків Самойловичів-Боровських
- Іконописець та художник Петро Рогуля (1725—1800)
У Голінці народилися:
- Семен Кошовий, видатний кобзар, вчитель Остапа Вересая;
- (1870—1933), канонізований РПЦ православний монах Шмаківського монастиря на Далекому Сході;
- * , 1956, дослідник харчових технологій, викладач Університету харчових технологій;
- Андрій Гринаць (1895—1970-ті) — український військовик
- Євген Лученко, 1914—1998, художник-пейзажист 1930-тих років, учень Федора Кричевського;
- Володимир Нау́менко, головний редактор журналу «Березіль» Національної спілки письменників України;
- Петро Но́сенко, 1911–1993, журналіст, редактор районних газет «Прапор Жовтня» (м. Ромни, 1936-41), «Ленінським шляхом» (смт. Дубов'язівка, 1946—1949);
- Михайло Потебенько, 1937, народний депутат, Генеральний прокурор України (1998—2001);
- Петро Потебенько, 1935, проректор з фінансово-господарської роботи Національної академії прокуратури України.
Ціла низка уродженців с. Голінка живуть у містах Бахмач, Конотоп, Суми, Лозова, Дніпропетровськ, Прилуки, Київ (до 200 осіб), а також емігрували до Біларусі, Російської Федерації (зокрема, працюють в органах ФСБ та МВС РФ).
Традиційні прізвища
У Голінці до осені 2010 року зберігся 31 (!) козацький рід із 63-ьох, прізвища яких фіксує перепис Малоросійської Колегії ще з 1725, а також шляхетські роди епохи Речі Посполитої, що покозачилися:
- Лазоре́нко,
- Горба́ч,
- Оробе́й,
- Артю́х,
- Ю́щенко,
- Паліє́нко,
- Колоді́й,
- Климе́нко
- Гапо́ненко,
- Хілько́,
- Рі́па,
- Кіріє́нко,
- Ги́рман
- Верни́гора,
- Гонча́р,
- Переде́ра,
- Шевче́нко,
- Кози́р,
- Ма́рченко,
- Кова́ль (Ковале́вські),
- Лу́цик (Луценки).
- Ми́галь;
- Оніщенко;
- Погорі́лий;
- Бо́клаг;
- Ткаче́нко.
У середині 18 ст. в Голінці додалися нові козачі роди:
- Но́сенко (у Красноколядинській сотні з 1732),
- Проце́нко,
- Гузь,
- Бе́льмас,
- Билда́,
- Саву́цький,
- Па́щенко,
- Мироне́нко,
- Скри́пка,
- Мазе́па,
- Гарма́ш,
- Гладу́н,
- Бо́йко,
- Андріє́нко,
- Недба́йло,
- Борода́,
- Гришко́,
- Івано́в,
- Делва,
- Шапар (Шапаренко),
- Телюк,
- Миги́рич,
- Троць (Троценко),
- Компа́нець,
- Головко́,
- Яцу́н,
- Махота́,
- Здір,
- Лесенко,
- Ігнатенко,
- Зубенко,
- Ліва́к,
- Прокопе́нко,
- Ски́ба,
- Ко́бець (останні два — козачі роди села Дептівка).
Також традиційними є прізвища Книш, Тала́ш, Потебе́нька, Юрко́, Ба́рдаш, Бори́сенко, Повіре́нний, Панібра́тець, Тонконо́жка, Бубле́й, Молюга́, Отроше́вський, Наго́рний, Неску́ба, Рогуля, Граби́на, Горови́й (родина чумаків), Портни́й, більшість з яких — некозацького (у тому числі посполитого) походження.
Родина з прізвищем Куцево́л веде початок від реєстрований козаків Запорізької Січі.
Поодинокі неголінські роди: Сахнюк, Слащи́на, Коновал, Шершень.
У XXI ст. в селі з'явилися родини з прізвищами Семилі́т, Посіпа́ка (із Терешихи), Сі́доров.
Проблеми транскрипції голінських прізвищ
Ця стаття може містити . (лютий 2021) |
Прізвища мешканців Голінки відтворювалися сотенними канцеляріями Гетьманщини за принципом українського правопису — як чуємо, так і пишемо. В такий же спосіб написання прізвищ переносилося в документи Речі Посполитої та Московської держави, які укладалися польською та російською мовами. Навіть у документах Російської імперії від 1861, що посвідчували звільнення від кріпацтва частини голінців, на одному аркуші містяться прізвище волосного писаря «Рипа» та звільненого кріпака на прізвище «Потебенька». Натомість в XX столітті, у документах російською мовою, вони вже були «Репа» та «Потебенько».
Встановлено, що систематичне викривлення (і навіть переклад!) прізвищ за російським зразком в офіційних документах з'явилося в часи радянської окупації, а особливо ж після Другої світової війни, у 1960-70-тих роках. Зафіксовані десятки спроб працівників паспортних столів Конотопа, Дніпропетровська, Харкова та Києва «виправляти» стародавні прізвища на російський копил.
Русифікація торкнулася насамперед прізвищ козацьких родів: Ріпа (на Рєпа), Лазоренко (на Лазаренко), Гирман (на Герман), Троць (на Троц), Ковалівський (на Ковалевський), Козир (на Козирь), а також інших: Горовий (на Горовой), Потебенька (на Потебенько), Повіренний (на Поверенний).
До канцелярської какафонії додалася проблема наголосів в усному мовленні поза Голінкою (переважно у зросійщених містах). Вони систематично спотворюються у прізвищах: Компане́ць (рос. Кампанє́ц) замість Компа́нець, Молю́га (рос. Малю́ґа) замість Молюга́, Борисе́нко (рос. Барісє́нка) замість Бори́сенко, Миро́ненко (Міро́нєнка) замість Мироне́нко, Го́рбач (рос. Ґо́рбач) замість Горба́ч, Пове́ренний (рос. Повє́рєнний) замість Повіре́нний. Деякі прізвища із зміненим наголосом на російською вимовою взагалі не можна розпізнати як голінські, наприклад Носе́нко (рос. Насє́нка) замість Но́сенко тощо.
На голінських цвинтарях можна поруч побачити могили близьких родичів, які з волі чужої канцелярії мають відмінні прізвища — Ріпа та Рєпа, Повіренний та Поверенний, Ковалівський та Ковалевський, Гирман та Герман тощо. Хоча часто-густо родичі ігнорували канцелярські втручання і на могилах писали справжні, козацькі прізвища, не зважаючи на офіційні паспортні дані.
Проблема колоніальної транскрипції прізвищ спровокувала низку непорозумінь на незручностей при укладанні документів на спадок, визначення ступені спорідненості тощо. Але головне, радянська русифікаторська політика щодо українських прізвищ стала ще одним дієвим інструментом дезінтеграції голінської спільноти як 300-річного феномена північно-східної України.
Вуличні імена
Помітну роль у традиційній культурі села відіграють так звані вуличні імена мешканців Голінки. Причина їх появи — велика кількість тезок та однофамільців, що заважало швидко збагнути про кого саме йдеться у багатотисячному сільському колективі.
Вуличні імені поділяються на приватні та родові. Перші помирають разом із своїми власниками і, як правило, мають іронічний або навіть глузливий характер, другі передаються до п'ятого і шостого покоління та прив'язуються до імені реального пращура.
Приватні вуличні імена характеризуються влучністю, а подекуди й небуденним комізмом, що робить їх надзвичайно тривкими в повсякденній комунікації третіх осіб. Існує правило: прямо чи у присутності носіїв вуличного імені його не вимовляють — це вважається великою безтактністю. З іншого боку, у більшості випадків люди не зрозуміють про кого саме йдеться, допоки не згадають вуличне ім'я персони або родини.
Транспортне сполучення
Щодня відправляється автобус за рейсом Бахмач-Голінка. У п'ятницю та неділю — два рейси. У русі — 1 год.-1 год.20 хв.
Також
Посилання
- Ж. «Пам'ятки України». Ч. 3, 1990. Стор.19 Стаття Ярослава Дашкевича «Полки. Полкові сотні. Лівобережжя»
- Вѣдомостъ коликое число в Санборскомъ дворѣ которой прежде сего бивал до двора Батуринского …і при немъ села и всякие заводи имѣються. Мазепина книга, 1726
- . Архів оригіналу за 7 квітня 2014. Процитовано 2 жовтня 2011.
- Анджей Менцвель. Родинна Європа — вперше. Серія «Університетські діалоги». Львів, 2007, С. 16
- Сергій Павленко. Мікротопоніми Чернігово-Сіверщини. — Чернігів: ПАТ"ПВК"Десна", 2013. — 600. [ 18 листопада 2017 у Wayback Machine.]
- Григорій Квітка-Основ'яненко. Твори. К., 1969, Т. 3., С.508
- Григорій Квітка-Основ'яненко. Твори. К., 1969, Т. 3., С. 499. Опов. "Підбрехач"
- Відпатронімні ойконіми України на -инці-. Дмитро Бучко
- Збірник документів 1726 року «Мазепина книга» / Упор. та вступна стаття І. Ситого. — Чернігів: ЦНТЕІ, 2005. — С. 169
- Збірник документів 1726 року «Мазепина книга» / Упор. та вступна стаття І. Ситого. — Чернігів: ЦНТЕІ, 2005. — С. 314
- Дмитро Ісаєв. Карта «Козацька Україна 16-18 століть». Державна служба геодезії, картографії та кадастру. Київ, 2011.
- . Архів оригіналу за 19 квітня 2014. Процитовано 14 листопада 2011.
- Збірник документів 1726 року «Мазепина книга» / Упор. та вступна стаття І. Ситого. — Чернігів: ЦНТЕІ, 2005. — 524 с.
- Збірник документів 1726 року «Мазепина книга» / Упор. та вступна стаття І. Ситого. — Чернігів: ЦНТЕІ, 2005. — С. 41
- Ревізька сказка с. Голюнки (Голенки) та с. Дептівки, Борзенського округу Чернігівського намісництва. 11 квітня 1782 року. Витяг про голів родин. ЦДІАК У. — Ф. 1219. — Оп. 1. — Спр. 736.
- Материалы для нормальной оценки земель в Конотопском у., Черниговской губ. Киев, 1911, С.26, 27
- Черниговская памятка. Карманная справочная книжка на 1896-97 гг. — Чернигов, 1896. — С.22-23
- . Архів оригіналу за 19 вересня 2020. Процитовано 17 лютого 2012.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 7 серпня 2014. Процитовано 22 серпня 2014.
- Именной список раненых и больных воинов, находящихся в госпиталях и лазаретах… Вып. V, VI. 1915. С. 169
- Именной список раненых и больных воинов, находящихся в госпиталях и лазаретах… Вып. I. 1915. С. 120
- . Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 14 серпня 2012.
- ЦДАВО, м. Київ, ф. 4633, оп. 3, спр. 1681, спр. 1815
- Національна книга пам'яті жертв Голодомору 1932—1933 років в Україні. Чернігівська область (PDF). Архів (PDF) оригіналу за 30 квітня 2012. Процитовано 30 квітня 2012.
- Списки загиблих, Ф. 9030, оп. 2, спр. 1; свідчення очевидців, Ф. 9030, оп. 1, спр. 75; Пам'ять народу не убієнна. «Це твій Ясю, дід» (Старше покоління розповідає молоді про голод 1932<1933 рр. / Упоряд. Т. П. Демченко, Л. О. Легенька, І. Г. Карпова. < Чернігів, Ніжин, 2005. < С. 8; Пам'ять народу не убієнна: Свідчення про голодомор 1932<1933 рр. та голод 1946<1947 рр. на Чернігівщині / Упоряд. Т. П. Демченко, Л. О. Легенька, І. Г. Карпова. < Чернігів, 2006. < С. 14<18. Національна книга пам'яті жертв Голодомору 1932—1933 років в Україні. К., 2008.
- Свідчення про смерть від голоду 5 осіб Катерини Костівни Палієнко (Андрієнко, 1930 р.н.), записані у серпні 2010. Архів газети «Голінка»
- Свідчення Ніни Гапоненко, записані у листопаді 2015. Архів газети «Голінка»
- Свідчення Варвари Прокопенко (Горбач), 1925 р.н.), записані у листопаді 2011. Архів газети «Голінка»
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 8 лютого 2015. Процитовано 8 лютого 2015.
- . Архів оригіналу за 14 березня 2016. Процитовано 19 жовтня 2014.
- ГДА СБ України, м. Суми, спр. П-13548.
- ДАСО, ф. Р-7641, оп. 1, спр. 271.
- Національний банк репресованих. Запис № 48824
- . Архів оригіналу за 26 травня 2012. Процитовано 4 лютого 2012.
- Свідчення мекшанця с. Голінка Івана Мигирича, 1918 р.н. Запис від 25.07.2010. Архів редакції газ. «Голінка»
- Детство войны 1941—1945 гг.: Живые свидетельства Беларуси. Составители Л. А. Александренко и др. — Минск, 2011. — С.82-84
- . Архів оригіналу за 3 листопада 2013. Процитовано 18 лютого 2012.
- Село в роки війни. Сайт середньої школи с. Тиниця
- Повертайся до казкового лісу. Газета «Дзеркало Тижня». Репортаж про Михайла Потебенька[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 3 лютого 2014. Процитовано 12 червня 2022.
- Свідчення мешканки с. Голінка Одарки Головко, матері Марії Гришко, 1927 р.нар. Запис від 25.07.2010. Архів редакції газ. «Голінка»
- . Архів оригіналу за 5 жовтня 2018. Процитовано 16 березня 2016.
- Носенко П. Г. Ударник Герберт і його день / П. Носенко // Молодий комунар. — 1933. — 28 лютого. Замальовка-репортаж про бахмацького німця Герберта Шмідта, який доглядає колгоспних коней.
- Втрачені вітряки. Чернігівщина
- . Архів оригіналу за 2 квітня 2015. Процитовано 25 березня 2015.
- . Архів оригіналу за 7 квітня 2014. Процитовано 2 жовтня 2011.
- . Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 14 серпня 2012.
- . Архів оригіналу за 26 травня 2009. Процитовано 25 серпня 2010.
- А. П. Тертишний. Флористико-созологічне районування північної частини Лівобережного лісостепу України
- . Архів оригіналу за 12 квітня 2011. Процитовано 25 серпня 2010.
- . Архів оригіналу за 3 лютого 2014. Процитовано 12 червня 2022.
- . Архів оригіналу за 24 вересня 2020. Процитовано 1 жовтня 2012.
- . Архів оригіналу за 24 травня 2014. Процитовано 29 липня 2012.
- ІР НБУВ, І, 54344-54345. Ревізія Прилуцького полку 1740 року. Арк. 158—160.
Джерела
- Словарь Брокгауза и Ефрона
- Лазаревский А. М. Описание старой Малороссии. Т. 3. Полк Прилуцкий. К., 1902.
- М. Грушевський. Історія України-Руси. Том VIII. VII. Український кольонїзаційний похід на схід [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Енциклопедичний довідник «Прилуччина», Ніжин, 2007, С. 125. Автори-упорядники Д. Шкоропад, О. Савон.
- Голінка. Чернігівщина. Енциклопедичний довідник. Київ, «Українська Радянська Енциклопедія», 1990[недоступне посилання з липня 2019]
- Тижневик «Панорама Сумщини», 1996.
- Ольга Ковалевська. Іван Мазепа у запитаннях і відповідях. К., 2008, С. 45.
- Особистий каталог журналіста Ростислава Мартинюка.
- http://www.nature.org.ua/chernig/02_6.htm [ 8 березня 2008 у Wayback Machine.]
- http://www.mskifa.narod.ru/sokurunci.html [ 21 грудня 2007 у Wayback Machine.]
- Генеалогический форум. Корибутовская сотня [ 11 травня 2015 у Wayback Machine.]
- Карта Прилуцького козацького полку із сотенним селом Голінка [ 17 липня 2017 у Wayback Machine.].
- Вода та вогонь у лікувальній магії. Українська народна медицина[недоступне посилання з липня 2019]
- Цитата з довідника «Малоросія». Газета «Порадник»[недоступне посилання з липня 2019]
- Козацтво Лівобережної України і російсько-турецька війна 1735—1739 [ 6 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Дмитро Шкоропад. Прилуцький полк як військово-адміністративна одиниця в 1700—1781 рр.
- Водохреща у Голінці. Газета «Сіверщина», 2013 [ 28 березня 2014 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Goli nka takozh Golo nka Golyunki Golyanci Golѣ nka selo v Ukrayini u Dmitrivskij selishnij gromadi Nizhinskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti Do 1921 stanove kozacke selo Roztashovane na berezi richki Yacunka kolis Golinka za 25 km vid mista Bahmach 30 kilometriv po shosejnij trasi ta 15 km vid centru gromadi mistechka Dmitrivka ta zaliznichnoyi stanciyi Rubanka Zasnovane voseni 1637 selo GolinkaKrayina UkrayinaOblast Chernigivska oblastRajon Nizhinskij rajonGromada Dmitrivska selishna gromadaKod KATOTTG UA74040130040093026Osnovni daniZasnovane 1637Persha zgadka osin 1637 387 rokiv Naselennya 411 berezen 2020 Plosha 801 2 ga km Poshtovij indeks 16562Geografichni daniGeografichni koordinati 51 02 07 pn sh 33 00 46 sh d 51 03528 pn sh 33 01278 sh d 51 03528 33 01278 Koordinati 51 02 07 pn sh 33 00 46 sh d 51 03528 pn sh 33 01278 sh d 51 03528 33 01278Vodojmi r Golubivka prava pritoka r Romen Vidstan do rajonnogo centru 25 km kmMisceva vladaAdresa radi 16572 Chernigivska obl Nizhinskij rajon smt Dmitrivka vul Nezalezhnosti bud 18KartaGolinkaGolinkaMapaU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Golinka znachennya Naselennya 411 1 bereznya 2020 pri chomu 1 bereznya 2014 666 osib 1 lipnya 2012 687 osib 31 grudnya 2011 695 osib 1988 1439 osib a 1926 5745 osib Ukrayinci Rozmovlyayut perehidnim polisko poltavskim dialektom ukrayinskoyi movi m yake l lovko stverdna chastka ege nizka bilorusizmiv Perevazhno visoki ponad 1 m 80 sm siro ta sinooki Pravoslavni parafiya Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini Mihajlivska ta Moskovskoyi patriarhiyi Spasivska U seli serednya 11 richna shkola klub tri magazini ambulatoriya do 2010 apteka do 2019 poshta do 2021 dityachij sadok Teremok Asfaltove pokrittya ta visokoyakisna merezha internet zv yazku Silska rada likvidovana 2020 u skladi 12 deputativ U listopadi 2020 utvoreno Golinskij starostinskij okrug u skladi odnogo sela Starostoyu priznachena Nataliya Vernigora Teritoriya silskoyi radi 7468 6 ga Shistnacyat cvintariv pri chomu dva starovinni zbereglisya sim kam yanih kozackih hrestiv kincya XIX poch XX st Do 2010 bulo poshirene molocharstvo do 1995 tvarinnictvo isnuyut gospodarstva sho dosi praktikuyut bdzhilnictvo kartoplyarstvo ta mislivstvo do pochatku 1970 ih promislovij vidobutok torfu GeografiyaSelo roztashovane u pivnichnij chastini Dmitrivskoyi selishnoyi gromadi na kordoni z Konotopskim rajonom Sumskoyi oblasti na staromu sotennomu shlyahu do sela Krasnij Kolyadin Selo spolucheno shistma shlyahami iz zovnishnim svitom na pivdennij zahid Gajvoronskij shlyah yakisne asfaltove pokrittya do sela Gajvoron 9 km na zahid Grigorivskij shlyah gruntova doroga cherez lani do sela Grigorivka 6 km na pivnichnij zahid Tinickij shlyah gruntova doroga z vidgaluzhennyam na betonnu u bik trasi Bahmach Romni do sela Tinicya ta mista Bahmach 7 km na pivnich Konotopskij shlyah 2 5 kilometri gruntovoyi dorogi do sela Malij Sambir do mista Konotop cherez Sosnivku 3 km na zahid Deptivskij shlyah abo Dubov yazivskij asfaltove pokrittya do mosta cherez richku Romen dali gruntova doroga do s Deptivka ta smt Dubov yazivka cherez selo Giryavku na pivden shlyah na Gorodok teper selo 8 me Bereznya Gajvoronskoyi silradi 4 km na pivden starij she polskij stovbovij shlyah do sela Krasnij Kolyadin kolishnya stolicya sotni do yakoyi teritorialno vhodila Golinka 6 km zanedbanij neproyiznij U chasi Getmanshini isnuvav stovpovij Krasnokolyadinskij shlyah yakij viv vid Golinki livim beregom richki Romen do sotennogo centru mistechka Krasnij Kolyadin Prote v chasi Rosijskoyi imperiyi ta osoblivo pid chas radyanskoyi okupaciyi zanepav Istorichna geografiya Golinka roztashovana na krajnomu shodi zemel Yagellonskoyi monarhiyi Nini Chernigivska oblast Ukrayini Administrativna geografiya 1637 1644 u skladi Chernigivskogo voyevodstva Rechi Pospolitoyi 1644 1649 u skladi Kiyivskogo voyevodstva Rechi Pospolitoyi 1649 1672 centr Golinskoyi sotni Priluckogo polku Getmanshini 1672 1751 u skladi Krasnokolyadinskoyi sotni Priluckogo polku Getmanshini 1751 1782 centr Golinskoyi sotni Priluckogo polku Getmanshini 1782 centr Novgorod Siverskogo namisnictva Rosijskoyi imperiyi 1782 1796 centr Golinskoyi volosti Borzenskogo okrugu Chernigivskogo namisnictva Rosijskoyi imperiyi 1797 1803 centr Golinskoyi volostiKonotopskogo povitu Malorosijskoyi guberniyi Rosijskoyi imperiyi 1803 1917 centr Golinskoyi volosti Konotopskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi Rosijskoyi imperiyi 1917 1918 centr Golinskoyi volosti Konotopskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki UNR 1918 centr Golinskoyi volosti Konotopskogo povitu Zemli Posem ya Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki UNR 1918 berezen listopad centr Golinskoyi volosti Konotopskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi Ukrayinskoyi Derzhavi Getmana Pavla Skoropadskogo 1918 1921 centr Golinskoyi volosti Konotopskogo povitu Zemli Posem ya Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki UNR 1921 faktichno z 1919 berezen 1923 u skladi Chernigivskoyi guberniyi USRR zona okupaciyi komunistichnih uryadiv Rosiyi 1923 1925 u skladi Dmitrivskogo rajonu Konotopskoyi okrugi USRR ta URSR zona okupaciyi SRSR 1925 1930 u skladi Dmitrivskogo rajonu Konotopskoyi okrugi USRR zona okupaciyi CCCP 1930 1941 u skladi Dmitrivskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti USRR zona okupaciyi CCCP 1941 1943 u skladi Dmitrivskogo gebita Chernigivskoyi oblasti prifrontovoyi teritoriyi Nimechchini zona okupaciyi Nimechchini 1943 1961 u skladi Dmitrivskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti URSR zona okupaciyi SRSR 1961 1968 u skladi Ichenskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti URSR zona okupaciyi SRSR 1968 1991 u skladi Bahmackogo rajonu Chernigivskoyi oblasti URSR zona okupaciyi SRSR 1991 2020 u skladi Bahmackogo rajonu Chernigivskoyi oblasti derzhavi Ukrayina z 2020 centr Dmitrivskoyi selishnoyi gromadi Nizhinskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti derzhavi Ukrayina Lokalna geografiya Selo Golinka do 2015 narahovuvalo do 29 kutkiv kvartaliv tri hutori dva Shlyahi Gajvoronskij ta Konotipskij ta do 20 vulichok Nazvi kutkiv hutoriv ta vulichok isnuyut paralelno do oficijnih nazv vulic hocha u 2000 ih rokah sposterigayetsya eroziya oriyentaciyi za staroyu geografiyeyu Do polovini ninishnih kutkiv v chasi Getmanshini mali status kureniv Yih bulo des 11 za kilkistyu necerkovnih kladovish Guzivskij kurin Hilkivskij kurin Andriyivskij kurin Ripivskij kurin Markovichivskij kurin Trocivskij kurin Gaponivskij kurin Horuzhenkivskij kurin Gudimivskij kurin Volkivskij kurin Hrapalivskij kurin Golubivka hocha j maye okremij cvintar Vasilenkiv kurenem ne bula Cvintar u rajoni Gedzekivki ye novim pislyavoyennim tam hovayut perevazhno meshkanciv Rinku Spasivski kutki hutori ta vulici Ch Nazva kutka Chas utvorennya Korinni rodi Kilkist hat 2013 Demografiya1 Ripin hutir 19 stolittya Ripa 4 zhilih 14 nezhilih 12 osib u 1926 do 150 osib2 Bichi ha seredina 18 stolittya Nosenko Kovalevskij Yacun Talash Sidorenko Migirich Paliyenko Borisenko Fedorenko Osaula 6 zhilih 7 osib u 1926 do 300 osib3 Kuzmichi v hutir 19 stolittya Migirich 3 zhilih 6 osib u 1926 do 80 osib4 Guzivka 18 stolittya Guz Yushenko Knish Troc Migirich Gonchar z 2000 ih Kolodij Grishko Shabalin 10 zhilih 3 ruyini 10 nezhilih 15 osib u 1926 do 200 osib5 Hilkivka Odin iz chotiroh pershih kutkiv 1637 Hilko Nosenko Grinac Livak Bilda Girman Dudik Prokopenko Paliyenko z HH stolittya Lazorenko Gonchar Troc 3 zhilih 4 nezhili 4 osib u 1926 do 70 osib 6 Andriyivka 18 stolittya Andriyenko Shevchenko Klimenko Kiriyenko Peredera Kovalevskij Delva z 2012 svyashenik Vitalij Temchur 7 zhilih 3 nezhilih 2 ruyini 11 osib do 1926 do 100 osib7 Knishiv hutir kinec 19 stolittya Knish 4 zhilih po vulichnomu Baranovi Tereshuki Volkovi do 1926 do 60 osib8 Kartoplyanivka kinec 19 stolittya Molyuga Livak Boroda Ohrimenko Artyuh Orobej Pashenko Kovalevskij Sidorenko Lucik Pashenko 5 zhilih 4 nezhilih 3 ruyini do 1956 do 200 osib9 Ripivka kinec 17 stolittya Ripa Shevchenko Peredera Migal Malyuga do 1926 do 200 osib10 Gajvoronskij shlyah 18 stolittya Yacun Matviyenko Kovalevskij11 Trocivka 18 stolittya Troc Kucevol Lucik12 Kutok 19 stolittya Gonchar Moroz Boroda Gorovij Grabina Grishko Yacina Yuhimec 6 zhilih 4 nezhilih 4 ruyini do 1989 26 zhilih hat do 1926 do 300 osib13 Markovichivka 18 stolittya Marchenko Portnij14 Sumovicya 18 stolittya Yacun Yarmolenko KlimenkoRi pin hutir Bichi ha Kuzmichi v hutir Guzi vka Hilki vka Andri yivka Knishi v hutir Ripi vka Kartoplya nivka Gajvoro nskij shlyah vsi na zahid vid Spaso Preobrazhenskoyi kozachoyi cerkvi ta Kuto k Markovichi vka Sumo vicya Troci vka na shid vid Spaso Preobrazhenskoyi kozachoyi cerkvi Usi stanovi kozachi kutki hramuyut na Spasa Mihajlivski kutki hutori ta vulici Horuzhenki vka Gorodo k Girma nka Cha jka Yaro k Konoto pskij shlyah Kolodiyevo Gudi mivka plyus Lihomanova vulichka Kocyurivka zlilasya z Gudimivkoyu u 2000 ih rokah Ri nok Gedzeki vka Bosi vka Hrapali vka plyus Kravchukova vulichka Gaponivka plyus Mikitchina vulichka Marusinki vka Volki vka Golubi vka plyus Kozina vulichka ta Stobrehova vulichka ostanni chotiri na Deptivsko mu napryamku Usi ci kutki hramuvali i hramuyut na Mihajla 21 listopada za starim stilem Kolishni golinski hutori Bryazkuniv hutir vin zhe Visochchina Livshishin hutir Homnyakiv hutir Kuzmichiv hutiv Migirichiv hutir na Stupniku Paliyenkiv hutir usi likvidovani komunistichnoyu vladoyu pid chas pershoyi okupaciyi sela 1921 1941 Demografiya Tablicya zmini chiselnosti naselennya 1926 1989 2011 2012 2014 20205 745 1 439 695 687 666 411IstoriyaPohodzhennya nazvi Isnuye p yat versij pohodzhennya nazvi sela vid starovinnoyi nazvi richki Golubivka Golonka u polskij trasnkripciyi Holonka mozhlivo baltskogo pohodzhennya yak bagato vodojm regionu zokrema j r Romen yaka protikaye na shidnij okolici sela V seli zh Golenkah na richci Golenci mlin mishanina Savi Prudnika ob odnom oklesi vid miri glibini zemli golinka poshirenoyi u ti chasi vid miscevogo dialektnogo slova goli nnij v znachenni zhvavij zavzyatij Hivrya bula divka godyasha bula hazyajka robotyasha mala j hudobinku a Parhim tezh parubok golinnij hoch kudi vid kozackogo prizviska Golonka abo j Golinka yake zustrichayetsya u kozackih reyestrah vid nazvi plodu osoki golinka U polskomu ta moskovskomu varianti poshirena vimova Golonka pri chomu z tverdim G U XX st osoblivo pislya zaprovadzhennya ukrayinomovnoyi osviti v usnomu movlenni perevazhaye literaturna ukrayinska nazva Golinka Starodavnist Poblizu sela roztashovani tri kompleksi mogil skifskogo chasu 5 3 st do R H Najbilshi ta najkrashe zberezheni tak zvani Roblenici abo Robleni Mogili yaki ranishe sluguvali sposterezhnim punktom dlya kozackih zalog ta mezheyu z zemlyami sho nalezhali gromadi sela Grigorivka Za 7 kilometriv vid Golinki viyavleno davnoukrayinske poselennya 9 13 stolittya Zagalom ce pivnichni krayi Pereyaslavskogo knyazivstva prikordonna zona iz Velikim knyazivstvom Chernigivskim yaka vidobrazhaye vododil bolit sho tyazhiyut do Suli ta do Desni U skladi Rechi Pospolitoyi Teritoriya de zasnovano selo Golinka z kincya 16 stolittya bula v prikordonnij smuzi interesiv Moskoviyi ta Rechi Pospolitoyi Pislya likvidaciyi moskovskoyi derzhavi dolina richki Romen de fakto nalezhala vihidcyam z Rechi Pospolitoyi Pislya peremozhnoyi Smolenskoyi vijni 1632 1634 ci teritoriyi ostatochno peredani pid kontrol Varshavi sho j vidkrilo shlyah dlya gruntovnoyi kolonizaciyi krayu Otzhe selo Golinka zasnovane voseni 1637 abo najpiznishe 1638 u pivdenno shidnij chastini Chernigivskogo voyevodstva na kordoni z Kiyivskim voyevodstvom Jogo osadchij uryadnik derzhavnogo diyacha ukrayinskogo pohodzhennya knyazya Yaremi Vishneveckogo Selo osadzhene z pravami slobodi tobto na 30 rokiv zvilnyalosya vid podatkiv Shopravda pershi roki isnuvannya slobodi Golinka vidznacheni velikoyu posuhoyu Pravovij status Golinki vona roztashovana u zoni lennih volodin chernigivskoyi shlyahti Razom iz susidnim Krasnim Kolyadinom osadnikom yakogo takozh buv Yakub Kolenda vikonuvalo rol forpostu privatnih volodin Yaremi Vishneveckogo na privablivih zemlyah dolini richki Romen Koristuyuchis shvidkim rozvitkom slobodi uryadniki Vishneveckogo zahopili j susidnye selo Gajvoron iz dovkolishnimi zemlyami yaki nalezhali vplivovomu polskomu shlyahtichu Vlasne selo Golinka zgaduyetsya polskim istorikom O Pshezdeckim na pochatku 1640 ih rokiv z oglyadu na sudovu spravu shodo nalezhnosti pevnih naselenih punktiv do volodin Yaremi Vishneveckogo Vidtak Golinka nepovnih 11 rokiv 1637 1648 vhodila do skladu t zv Vishnevechchini teritoriyi Rechi Pospolitoyi na Livomu berezi Dnipra z osoblivim pravovim vijskovim ta konfesijnim rezhimom centr m Lubni Prote oficijno do volodin Vishneveckogo Golinka perejshla 1644 roku pislya pogodzhennya kordoniv Chernigivskogo ta Kiyivskogo voyevodstva sho vlasne pereneslo Golinku do ostannogo a takozh vivela yiyi za mezhi Chernigivskoyi yeparhiyi pislya vtrati Kiyivskoyu mitropoliyeyu vladi nad svoyimi kanonichnimi teritoriyami Golinka zalishilasya u yiyi skladi Zgadku pro Golinku periodu Rechi Pospolitoyi navodit istorik Mihajlo Grushevskij u svoyij fundamentalnij praci Istoriya Ukrayini Rusi V svitlyi sih pripadkovih zgadok suchasnikiv yaki vlasnimi ochima bachili tuteshnye zaselennye ne zdayut sya giperbolyichnimi cifri zaselennya Vishnevechchini pered Hmelnichchinoyu podani svogo chasu z nezvisnogo blizshe manuskriptu kn Mihajla Servaciya Vishneveckogo Lubni 2646 gospodariv i 40 koles mlinskih Horol 1297 gosp i 8 koles Goroshin 107 gosp i 11 koles Golenka 304 gosp i 2 kol Krasne Kr Kolyadin 995 gosp i 4 kol Pohodzhennya samih meshkanciv novozasnovanogo sela mozhna priv yazati abo do Pidlyashshya de dosi isnuye selo Golinka teritoriya Polshi abo do shidnoyi Volini Na korist ostannoyi versiyi svidchat etnografichni materiali zokrema risi spilnih viruvan i prikmet u meshkanciv Golinki ta ninishnoyi Zhitomirskoyi ta chastkovo Volinskoyi oblastej Yak htos nezdorovij chimos haj u chistij chetver pide vdosvita na richku poki nihto vodi ne brav i vmiyetsya vsyaka hvoroba mine selo Golinka Bahmackogo rajonu Chernigivskoyi oblasti Najkrashe kupatisya u chistij chetver bude chiste tilo Yak u chistij chetver skupayeshsya ne bude korosti selo Troyaniv Zhitomirskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti Kupayutsya u chistij chetver u kogo ye korosta selo Trosha Chudnivskogo rajonu Zhitomirskoyi oblasti U velikij chetver do shid soncya miyut hvori ochi selo Velikij Obzir Kamin Kashirskogo rajonu Volinskoyi oblasti Voda ta vogon u likuvalnij magiyi zbirnik Ukrayinska narodna medicina Do togo zh klimatichni umovi zhittya bolotyana miscevist u novozasnovanomu seli buli majzhe identichni shidnovolinskim zhitomirskim Kozackij period Z pochatkom Vizvolnoyi vijni 1648 kozacke poselennya Priluckogo polku Getmanskoyi Ukrayini 1649 1672 ta 1751 1782 centr Golinskoyi sotni Priluckogo polku v chisli vosmi a potim dev yati soten Polku Do starshini Golinskoyi sotni nalezhali sotnik pisar osavul i horunzhij Kozacha verhivka sotni sformuvalas u privilejovanu grupu sho skladalasya iz znachkovogo tovaristva Voni pidlyagali ne sotniku a polkovniku perebuvali pid polkovim znachkom zvidki i nazva yih znachkovi Naperedodni bitvi Getmana Ioanna Vigovskogo pid Konotopom v istorichnih hronikah znovu zgaduyetsya Golinka v okolicyah bulo misce zboriv soyuznoyi armiyi Krimskoyi derzhavi 1672 pozbavlene statusu sotennogo cherez masovu vtechu kozakiv do slobidskoyi Ukrayini Pislya cogo u skladi Koributivskoyi sotni 1660 1670 ti roki Krasnokolyadinskoyi do 1751 U drugij polovini 17 stolittya odna z rangovih silskogospodarskih baz Getmanskogo dvoru Za Getmana Ioanna Mazepi u pereliku 72 rangovih sil yaki nalezhali getmanu za posadoyu na kuhnyu i bulavu Pri chomu Golinka za danimi istorika Olgi Kovalevskoyi ce odne z chotiroh rangovih sil yake bulo u bezposerednij vlasnosti Getmana Mazepi razom z Velikim ta Malim Samborom Malim Ustyam Za svidchennyam golovi Velikosambirskogo starostatstva Leontiya Podstavki selom Golinka Getman Ioann Mazepa volodiv she v ranzi Generalnogo Osavula v uryadi Getmana Ioanna Samojlovicha Takozh v Golinci diyala zatverdzhena Getmanom sistema silskogo magistratu 1726 u bezgetmanskij chas na posadi vijta Golinki buv kozak Ivan Denisenko Na posadi Otamana golinskih kozakiv Hvedir Sergiyenko Zgodom posadu golinskogo vijta utrimuvali yak spadkovu kozaki Ripi Imovirno kozaki sela Golinka vikonuvali gvardijski funkciyi pri Getmani Ioanni Mazepi ta Getmani Ioanni Skoropadskomu U vsyakomu razi u Velikosambirskomu starostatstvi velika kilkist kozakiv 89 voyiniv kinnotnikiv ta stilki zh gospodarstv bula same v Golinci bilshe tilki v Deptivci 109 Golinska sotnya Priluckogo polku Kuplena mogila kozaka Prokopenka pomer 1912 r Naprikinci 1738 pislya chergovoyi ukrayinsko tureckoyi vijni 1735 1739 vidnovleno Koributivsku sotnyu Priluckogo polku do yakoyi vhodila Golinka U tij vijni aktivnu uchast vzyali golinski kozaki yaki viryadzhalisya na choli iz sotnikom Angeliovskim na prikordonnu ta fortifikacijnu sluzhbu Ale vzhe cherez 12 rokiv Getman Ukrayini Kirilo Rozumovskij povernuv Golinci status centru sotni 1751 yaka vtim prodovzhuvala nositi titul Koributivskoyi Tochni administrativni zmini vidtvoreni u rozvidci istorika Kozacki mogili kincya XIX st s GolinkiV kinci 1738 r stalasya druga u XVIII st zmina strukturi Priluckogo polku iz Krasnokolyadinskoyi sotni bula vidilena shidna polovina yiyi teritoriyi v novu Koributivsku sotnyu Odnak za rozporyadzhennyam Senatu v 1742 r Koributivska sotnya znovu uvijshla do skladu Krasnokolyadinskoyi U 1751 r za orderom K Rozumovskogo Koributivska sotnya znovu bula vidilena z Krasnokolyadinskoyi sotni Pislya cogo vona isnuvala do skasuvannya polkovogo pravlinnya v Ukrayini V cej drugij period isnuvannya sotni yiyi centrom buv vzhe ne Koributiv a s Golinka Tomu v drugij polovini XVIII st yiyi nazivali she j Golinskoyu Otzhe sotennij centr perenesli syudi zh adminodinicyu nazivali Golinskoyu Golyunskoyu U seli yake pochalo jmenuvatisya mistechkom zbudovano predstavnicku sotennu kancelyariyu u yakij bulo roztashovano i neopalyuvanu tyurmu Same tut utrimuvalisya vsi pravoporushniki pered visilkoyu do polkovogo centru Priluki a v razi vazhkogo kriminalnogo zlochinu na Sibir Na bazi sotennogo centru verbuvalisya kozacki prikordonni zagoni yaki nesli rangovu sluzhbu na ukrayinsko polskomu kordoni vzdovzh Dnipra do 1775 Golinski kozaki brali u bitvi za Kazi Kermen boyah u Latviyi ta v pohodi v Dagestan Terkivskij pohid 1782 sotnya likvidovana a teritoriya uvijshla do Borznyanskogo povitu Chernigivskogo namisnictva U XIX stolitti Konotopskogo povitu Chernigivskoyi guberniyi Golinski sotniki Vidomo shist sotnikiv Golinskoyi sotni 1649 1751 1759 pomer pid chas Semilitnoyi vijni v odnomu z pohodiv 20 travnya 1760 1 chervnya 1767 1767 1767 1777 1777 1782 Pislya skasuvannya Polkovogo ustroyu chastina mistechka Golinka pokripachena ale bilshist nikoli ne znala kripactva Choloviche naselennya yak i v kozacki chasi neslo vijskovu sluzhbu v armiyi Rosijskoyi imperiyi v chini yefrejtoriv zberigalo vdoma holodnu ta vognepalnu zbroyu nalezhalo do licarskogo stanu Golinci mali vijskovi vidznaki na frontah Pershoyi Svitovoyi vijni desyatki z nih buli georgiyivskimi kavalerami Naseleni punkti sho pidlyagali Golinskij sotni Bazaliyivka slobidka Velikij Sambir selo Voronivka slobidka Gajvoron selo Giryavka selo Golinka selo Golubivskij hutir teper chastina Golinki Danilivka slobidka Deptivka selo Koributiv selo Kosharska Koshari slobidka Kurilivka selo Malij Sambir selo Pekari selo Petrivka selo Puchkivskij hutir Savinska slobidka Fesivka selo hutori bilya Deptivki Pekariv ta Petrivki Yur yivka slobidka 1765 1769 za sotneyu znachatsya takozh sela Korinecke Makiyivka i Rubanka Teritoriya Golinskoyi sotni ta yiyi naseleni punkti zaznali nizku svidomih aktiv vidchuzhennya ta porushennya logistichnih kanaliv z boku Rosijskoyi imperiyi pislya 1782 roku a takozh pid chas bolshevickoyi okupaciyi v skladi SSSR U vidnovlenij Ukrayini pislya 1991 tereni Golinskoyi sotni dali vidchuzheni nizkoyu administrativnih kordoniv mezhi Chernigivskoyi ta Sumskoyi oblasti mizh najbilshimi sotennimi selami nemaye tverdogo pokrittya zokrema Golinka ne zvyazana z Deptivkoyu Velikim ta Malim Samborom Golinske sudochinstvo U Golinskij sotni diyali paralelno dva vidi sudiv kozackij dlya kozackih rodin ta ratushnij dlya pospolitih mishan sho vidobrazhalo zmishanu sistemu sudochinstva na Getmanshini yaka poyednuvala Magdeburzke pravo ta tradicijne sudochinstvo Vijska Zaporizkogo Prote she do poyavi okremoyi Golinskoyi sotni ratushnij sud Golinki ochevidno pidlyagav sotennomu kozackomu u Krasnomu Kolyadini oskilki Getman Ivan Samojlovich spriyav takomu stanu rechej u sebe na malij batkivshini Rol ratushnih sudiv u Priluckomu polku u yakomu perebuvala Golinka zrosla pislya Ukrayinsko Rosijskoyi vijni 1708 1713 moskovskij uryad namagavsya protistaviti kozakiv ta pospolitih ukrayinciv poslablyuyuchi vpliv kozackih institucij Zgadki pro rol vijtiv Veliko Sambirskogo starostatstva chastinoyu yakogo bula j Golinka isnuyut u tak zvanij Mazepinij knizi dokumenti Malorosijskoyi kolegiyi yakij ye auditom kolishnih getmanskih volodin Zalishki tradicijnogo kozackogo sudochinstva zbereglisya u Golinci do seredini XX stolittya oskilki lyudi prodovzhuvali obirati z pomizh sebe tak zvanih kozackih suddiv pri chomu ostannya bula zhinkoyu pomerla u 1970 ih rokah Faktichno ce buli upovnovazheni golinskoyi gromadi dlya dialogu z komunistichnoyu vladoyu zokrema v pitannyah pereselenciv abo povernennya do sela osib yaki ponesli kriminalnu vidpovidalnist Cya tradiciya dala zmogu vberegti selo vid kolonizaciyi ciganami ta migrantami z Kavkazu yakim dosi ne vilno kupuvati neruhomist u seli bez zgodi gromadi Gospodarska istoriya 1666roku provedeno perepis na teritoriyi Getmanskoyi Ukrayini V Golinci 34 gosp selyan z nih 12 orali na 2 h volah ta mali she po odnomu konyu dlya oranki 22 gosp orali na 2 h volah Golinci mali mlini na r Romen ce Ivan Nosach ta Vasil Shtan Do chasiv Getmana vsiya Ukrayini Ioanna Mazepi G do ratushi Krasnokolyadinskoyi prislushayuche Getmana Ioann Mazepa osobisto vzyav uchast u doli sela stvorivshi razom z Deptivkoyu ta Velikim Samborom t zv Malosambirske starostatstvo Pislya porazki u vijni z Moskoviyeyu selo Golinka stalo spadkom Getmana Ioanna Skoropadskogo Pislya jogo smerti 1722 uryad Moskoviyi sabotuvav obrannya novogo Getmana sho dalo zmogu moskovskomu zemlevlasniku ta organizatoru masovih ubivstv u Baturini Oleksandru Menshikovu zahopiti vsyu Baturinsku zemlyu zokrema j G u vlasnist Prote nevdovzi G zapisana vzhe na rodinu moskovskih monarhiv I lishe 1750 ce volodinnya novoobranogo Getmana Ukrayini Kirila Rozumovskogo Naperedodni skasuvannya polkovogo ustroyu Ukrayini situaciya v Golinci taka 1780 isnuvalo 34 obijstya 78 hat selyan 38 obijst 50 hat i 2 bdv hati pidsusidkiv 113 obijst 290 hat kozakiv 8 bdv hat pochtalioniv 29 bdv hat kozachih pidsusidkiv Vlasniki selyan graf Kirilo Rozumovskij 23 dvori 34 hati spadkoyemci polkovnika Ivana Skoropadskogo 2 dvori 2 hati major Ya Skoropadskij 11 dvoriv 44 hati Vlasniki pidsusidkiv spadkoyemci pokijnogo sotnika Ulasa Zhurakovskogo 8 dvoriv 9 hat spadkoyemci pokijnogo sotnika Vasilya Rudkovskogo 1 dvir 4 hati otamannij sotennij Chernishov 6 dvoriv 8 hat svyash Borovskij 17 dvoriv 19 hat 1725 Golinka z yavlyayetsya u dokumentah Malorosijskoyi kolegiyi chinovniki yakoyi vchinili perepis naselenih punktiv ta gospodartsv yaki do 1709 nalezhali Baturinskij ratushi derzhavnogo upravlinnya spravami chasiv Getmana Ioanna Mazepi Reestr V Priluckom polku V Krasnokolyadinskoj sotni Selo Velikij Sambor selo Maloj Sambor selo Golenka selo Korobutovo s melnicami vladenie kollegii Maloj Rosii Kolegiya pidtverdila sho selo Golinka na nego getmana i do ratushi prinadlezhali takozh i dahod s nih na getmana ili na ratushu zbirany U comu zh zviti zaznacheno sho v Golinci 55 gospodarstv dvorovogo chisla najbilshe v Sambirskomu starostatstvi mosk movoyu dvorce Podatki splachuvali do Malorosijskoyi kolegiyi Ale vzhe nastupnogo roku okupacijna vlada cikavilasya tochnimi obsyagami dohodiv Baturinskoyi ratushi Getmana Ioanna Mazepi vid usih troh starostatstv ta kozhnogo sela zokrema u tomu chisli Golinki z 1709 ci dani buli vidsutni v Peterburzi Pislya 1781 rokuGolinska volost Pislya aneksiyi Getmanskoyi Ukrayini Rosijskoyu imperiyeyu 1781 tak zvana likvidaciya polkovogo ustroyu Malorosiyi Golinka centr volosti iz vlasnoyu sistemoyu samoupravlinnya U nomu chastkovo vidobrazheno principi kozackogo samoupravlinnya zokrema j tomu sho bilshist naselennya zberegla stanovij status kozaka Razom iz tim u statusi piddanih rodini Skoropadskih na 1782 rik rahuvalasya nizka kozachih rodiv yaki z tih chi inshih prichin zminili stanovu prinalezhnist yaka zgodom modifikuvalasya u kripacki vidnosini Zokrema ce taki vidgaluzhennya kozachih rodin Shevchenko Meheda Verhoglyad Bryazkun Usogo v Golinci narahovuvalosya 141 osoba cholovichoyi ta 55 osib zhinochoyi stati yaki buli piddanimi Skoropadskih Do kincya XX stolittya u Golinci prozhivali lishe okremi z nih Ohrimenko Belmas Mahota Yacina Ce svidchit pro znachno slabshu priv yazanist do sela majbutnih kripakiv bo Golinkoyu de fakto zavzhdi keruvali kozaki zemlevlasniki azh do Golodomoru Genocidu 1932 1933 rokiv Golinska volost odna z 22 volostej Konotopskogo povitu i mezhuvala z chotirma z nih Tinickoyu Dmitrivskoyu Krasnokolyadinskoyu Velikosambirskoyu Posutnya prikmeta Golinskoyi volosti visoka shilnist naselennya yak u Konotopskomu poviti tak i vzagali v Livoberezhnij Ukrayini Ce sprichinyalo chislenni zemelni konflikti mizh meshkancyami volosti Demografichna dinamika sela bula spravdi prigolomshlivoyu na 1886 rik u Golinci buv 351 dvir z naselennyam 3246 zhiteliv a 1897 vsogo za 11 rokiv vzhe 770 dvoriv z naselennyam 5778 zhiteliv Vidtak z kincya XIX stolittya pochalasya emigraciya bagatoh rodin v tomu chisli kozackih napriklad rid Kovalivskih ta Guziv do Altayu ta Kazahstanu sho do pevnoyi miri rozryadilo naprugu v mistechku Istotnij vpliv na migracijni potoki iz mistechka Golinka vidigrala nova zaliznichna gilka Bahmach Odesa yaka buduvalasya na pochatku 1900 h rokiv Todi zh u sichni 1910 roku ukladeno ugodu pro kupivlyu u golinskih meshkanciv 2 desyatin zemli za serednoyu cinoyu 225 rubliv za desyatinu ta 5 desyatin za cinoyu 285 rubliv pid budivnictvo zaliznici Osvita HIH pochatku XX stolittya 1897 vidkrito Golinske dvoklasne choloviche ministerske uchilishe na 200 osib yake zgodom prisvoyili status realnogo uchilisha Vipuskniki uchilisha buli vidomi yakisnimi znannyami navichkami horovogo spivu ta mizh inshim kaligrafichnim pocherkom Ekonomika Golinki do revolyuciyi Naprikinci HIH na pochatku XX stolittya u Golinci regulyarno vidbuvalisya yarmarki Krim shotizhnevih u seredu ta p yatnicyu buli j tri znachni shorichni yaki buli integrovani u zagalnokrajovu sistemu yarmarkuvannya ta priznachalisya na peredsvyatkovi dni Petropavlivskij yarmarok 27 30 chervnya Yavdohinskij yarmarok 27 lyutogo 2 bereznya Rizdvo Bogorodickij yarmarok 6 9 veresnya vse za starim stilem Osnovni poziciyi yarmarkovoyi torgivli rogata hudoba ta koni miscevih porid derev yanij ta glinyanij posud shkiryanij kram ta riznomanitnij odyag Pracyuvav Kazennij vinnij shinok 1 go rozryadu Pro selo ye zgadka u fundamentalnomu dovidniku Malorosiya Na pivnich vid stanciyi Dmitrivka u 6 verstah na perehresti torgovih shlyahiv roztashovane selo Gajvoron z p yatitisyachnim naselennyam U seli dekilka kramnic j shotizhnevij bazar Tut taki pracyuye boroshnomelnij mlin Ushakovoyi yaka zaroblyaye na comu bilshe tisyachi rubliv na rik U shesti verstah na pivnichnij shid zvidsi na beregah richki Zarukavnoyi pritoki Romna lezhit volosne selo Golinka de ponad 4 tisyachi meshkanciv dvi pravoslavni cerkvi dekilka kramnic shotizhnevi bazari j tri yarmarki Takozh u Enciklopediyi Brokgauza ta Efrona selo Konotopskogo uezda Chernigovskoj gubernii pri reke Golenke osnovano v pervoj polovine XVII v kogda prinadlezhalo k chislu imenij knyazya Eremeya Vishneveckogo Dvorov 719 zhitelej 4635 2 pravoslavnyh cerkvi dvuhklassnoe uchilishe Gamazeyi Vagomu rol v ekonomichnomu zhitti sela vidigravali gamazeyi ce gromadska ustanova dlya centralizovanogo zaoshadzhennya harchovih produktiv na vipadok nevrozhayiv ta zagrozi golodu Kozacka gromada napolyagla na rozdilnomu isnuvanni gamazeyiv kozakiv ta krestyan vidtak yih bulo v Golinci dva Kozackij gamazej na vidminu vid selyanskogo vikonuvav potuzhnu socialnu funkciyu oskilki zaoshadzhenij vrozhaj v razi vidsutnosti zagrozi nedorodu kozaki prodavali i vkladali u kapitalne budivnictvo Tak zvedeno kam yanu shkolu ta likarnyu she ranishe derev yanij Spaso Preobrazhenskij hram Iz kozackih socialnih budov u Golinci zbereglasya lishe likarnya Takozh u seli isnuvala z chasiv Getmanshini volosna bucegarnya yaka bula dvoyarusnoyu v gorishnij chastini utrimuvalisya administrativni porushniki u holodnij yami kriminalnih Shopravda do kincya XIX stolittya riven zlochinnosti u seli buv faktichno nulovim Ce osoblivo vidznachav sv Filaret Gumilevskij yakij davav harakteristiku usij pivnichnij Getmanshini u 1860 tih rokah Stanovi golinski kozaki u vijnah 1782 1918 Stanovi kozaki golinskogo kurenya brali uchast u Krimskij vijni 1853 1856 kozak Procenko ta kozak Oleksij Nosenko ta rosijsko tureckij vijni 1877 1878 u Bolgariyi zaginuv golinskij meshkanec Ovsij Kostyuk Masovu uchast kozaki Golinki brali u Pershij svitovij vijni 1914 1918 do pivtisyachi ulaniv strilciv yegeriv yefrejtoriv ta prostih soldat nasampered u Prusiyi ta Galichini Znachna chastina poranena i vbita Ch Zhertvi Pershoyi svitovoyi vijni Status u Golinci Chas ta harakter vtrati1 Fedir Lavrinovich Boklag pidporuchnik Kozak pravoslavnij holostij Znik bezvisti 10 listopada 19142 Dmitro Mikitovich Borisenko ryadovij Kozak pravoslavnij holostij Poranenij 08 chervnya 19153 Naum Fedorovich Borisenko yefrejtor Kozak pravoslavnij odruzhenij Ubitij 21 listopada 19144 Grigorij Sergijovich Girman ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Ubitij 13 serpnya 19145 Andrij Stepanovich Gladun ryadovij Kozak pravoslavnij holostij Poranenij 07 listopada 19146 Andrij Stepanovich Gladun yefrejtor Kozak pravoslavnij holostij Kontuzhenij 23 veresnya 19147 Mikita Lukich Gaponenko poranenij Kozak pravoslavnij Poranenij 13 lyutogo 19158 Maksim Mitrofanovich Gonchar poranenij Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 16 zhovtnya 19149 Grigorij Gorlach strilec Kozak pravoslavnij holostij Znik bezvisti 11 grudnya 191410 Grigorij Fedorovich Zaharchenko dobrovolec Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 06 bereznya 191511 Grigorij Petrovich Zdor strilec Kozak pravoslavnij holostij Znik bezvisti 28 listopada 191412 Semen Dmitrovich Parhomenko yefrejtor Kozak pravoslavnij Poranenij 22 travnya 191513 Stefan Parhomenko yefrejtor Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 18 zhovtnya 191414 Andrij Pavlovich Knish ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 27 serpnya 191415 Andrij Josipovich Knish starshij ulan Kozak pravoslavnij odruzhenij Znik bezvisti 19 kvitnya 191516 Naum Gnatovich Kovalevskij starshij ulan Kozak pravoslavnij holostij Ubitij 21 listopada 191417 Illya Lukich Legkij strilec Pravoslavnij holostij Znik bezvisti mizh 9 ta 11 listopada 191418 Grigorij Zinovijovich Lucenko yeger Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 17 lipnya 191519 Leontij Marchenko ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Znik bezvisti 24 veresnya 191420 Prokip Maksimovich Nedbajlo yefrejtor Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 8 zhovtnya 191421 Yakiv Oleksijovich Nedbajlo ryadovij Kozak pravoslavnij Ubitij 4 lyutogo 191522 Mikola Ohrimenko pidporuchnik Kozak pravoslavnij odruzhenij Znik bezvisti 18 serpnya 191423 Petro Pashenko ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Znik bezvisti 8 zhovtnya 191424 Pavlo Povirennij ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Znik bezvisti 18 listopada 191425 Ivan Vasilovich Ripa pidporuchnik Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 12 zhovtnya 191426 Pilip Grigorovich Rogulya yeger Kozak pravoslavnij holostij Poranenij 6 listopada 191427 Pavlo Lavrinovich Boklag ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 28 kvitnya 191528 Vasil Lavrinovich Troc ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Poranenij 16 zhovtnya 191429 Simon Matvijovich Troc ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Znik bezvisti 17 zhovtnya 191430 Homa Oleksijovich Tulusha ryadovij Kozak pravoslavnij Poranenij 13 sichnya 191531 Hariton Lazarovich Yushenko ryadovij Kozak pravoslavnij odruzhenij Ubitij 9 zhovtnya 191432 Stepan Karpovich Peredera ryadovij Kozak pravoslavnij Poranenij 25 sichnya 191533 Vasil Ivanovich Nosenko Kozak pravoslavnij Poranenij 1915 likarnya m Ovidiopol34 Opanas Ivanovich Hilko Kozak pravoslavnij Poranenij 1915 79 ij zvedenij polovij shpital m Kursk35 Josip Petrovich Livak Kozak pravoslavnij Poranenij 1915 lazaret sluzhbi zboriv YuZZhD m Kiyiv36 Ivan Klimovich Guz Kozak pravoslavnij holostij Ubitij 1914 nimeckij front37 Kuzma Sajko Kozak pravoslavnij odruzhenij Perebuvav u poloni nimeckij front Pomer 1961U skladi UNR ta Ukrayinskoyi Derzhavi Zavdyaki pidgotovchij roboti Chernigivskogo gubernskogo zemstva u Golinci provedeno reformu silskoyi osviti Golinske realne uchilishe peretvorene na semirichnu shkolu z ukrayinskoyu movoyu navchannya Mogila komunara Petra Guzya v seli Golinka Nizhinskogo r nu Chernigivskoyi obl Zvedena u 20 h rokah XX st Na teritoriyi sela 1918 velisya boyi mizh Getmanskoyu Vartoyu Ukrayinskoyi derzhavi ta teroristichnimi zagonami bilshovikiv Na chest zlochincya Petra Guzya strachenogo u Golinci u berezni 1918 komunistichni komandiri vstanovili pam yatnik i vidobuvali na nomu donos na odnoselciv strachenogo yaki brali uchast u vinesenni ta vikonanni smertnogo viroku Virok uhvaleno vinyatkovo golinskimi kozakami u chisli semi osib Zgidno iz kozackim zvichayevim pravom sho spiralosya na Magdeburzke pravo u comu sudi diyalo shist kozakiv yaki vikonuvali funkciyu lavnikiv ta odin funkciyu vijta mozhlivo Volodimir Ivanov Monument Guzyu donini stoyit u centri sela stvorenij z fragmentu pam yatnika svyasheniku Borovskomu vkradenogo na Mihajlivskomu cvintari Ce vzirec rannoyi kultovoyi tvorchosti komunistiv Petro Guz stanovij kozak yakij pishov na spivpracyu z radyanskim rezhimom Jogo reabilitaciyeyu zatyato zajmalisya stalinisti i v chasi nezalezhnoyi Ukrayini zokrema ce vidbilosya u dovidci pro selo na oficijnomu sajti Bahmackoyi rajonnoyi radi Popri Zakon Ukrayini pro zasudzhennya komunistichnogo ta nacistskogo rezhimiv misceva vlada prodovzhuye glumlivu praktiku osoblivogo vshanuvannya Guzya urochistimi vinkami Krim samogo Petra Guzya aktivno spivpracyuvali z radyanskim organami okupacijnoyi vladi golinci Kuzma Boroda v majbutnomu golova bilshovickoyi silradi zokrema j pid chas genocidu 1932 1933 sin v yazen GULAG SSSR S S Panibratec nashadok kripackogo rodu zvilnenogo 1861 Period pershoyi prisutnosti komunistivBazoyu chervonogo teroru proti Golinki buv povitovij centr Konotop Okupacijna vlada namagalasya poslabiti vpliv kozachoyi Golinki na odnojmennu volost tomu perenesla chastinu ustanov do Gajvorona Golinka postijno chinila zbrojnij opir oskilki v seli buli desyatki veteraniv Pershoyi svitovoyi vijni ta vijsk Derzhavi Getmana Pavla Skoropadskogo Na pochatku 1922 roku kozacha rada postanovila stratiti golovu volosnogo pravlinnya yakij vdavavsya do sistematichnih grabunkiv Golinki 3 bereznya 1922 virok bulo vikonano a povitove upravlinnya OGPU pochalo masovi areshti zokrema j cilkom storonnih kozakiv Zokrema voseni 1922 roku z pid varti bulo zvilneno kozaka Gaponenka yakogo hapnuli razom iz spravzhnimi uchasnikami zbrojnogo oporu U cilomu 1920 ti roki dlya Golinki stali chasom sistematichnogo komunistichnogo teroru a she silovogo nav yazuvannya ateyizmu Spaplyuzheno pam yatku kozackogo zodchestva Svyato Mihajlivsku cerkvu u 1980 tih na yiyi fundamenti zbudovano klub 1934 svavilno zakrito j drugu cerkvu Spaso Preobrazhensku Ponivecheno najmicnishi kozacki rodini deportaciyami do shidnih krayiv RRFSR Orobeyi Nosenki Gorbachi Gaponenki Koziri Ripi Kolodiyi Golinska molod spokushena ideyami komunistichnogo budivnictva potyagnulasya do navchalnih zakladiv Konotopa ta Nizhina Ale tam zaprovadzheno stanovij aparteyid profesijno tehnichnu ta gumanitarnu osvitu perevazhno u peduchilishah mogli zdobuti lishe ti golinci yaki ne buli kozakami abo ti sho oficijno cherez presu zreklisya svoyih batkiv Chastina molodi otrimuvala lipovi dovidki pro bidnyacke pohodzhennya a 1929 cya molod siluvala svoyih batkiv do vstupu u kriposni ustanovi kolhozi 1923 isnuyut dani pro poyavu v seli chleniv molodizhnogo krila bilshovickogo rezhimu tak zvanih komsomolciv 1929 vlada zmogla mobilizuvati cej molodnyak proti batkiv u Golinci sho ne zbiralisya brati uchast u stalinskih kolgospah Proti nezalezhnih selyan organizovano ckuvannya vdavalisya do deportacij ta znishennya gospodarstv Neorganizovanij opir pridushuvali specgrupi Konotopskogo NKVD SRSR Kolgospna svavolya 1929 u seli stvoreno pershu primusovu artil nezalezhnih vlasnikiv ta bezzemelnih autsajderiv tak zvanij kolgosp Gurtova niva na bazi centru sela Jogo ocholiv Mihajlo Kompa nec prizvisko Sharik Do 1933 u seli stvoreno she p yat kolgospiv 1 travnya kutok Markovichivka pershij golova Vasil Ivanovich Ripa Imeni Chapayeva kutok Chajka Imeni Dimitrova kutok Hilkivka pershij golova Andrij Arsejovich Ripa Nove zhittya kutok Golubivka Prote voseni 1932 roku u Dmitrivskomu rajoni do yakogo nalezhala Golinka pochavsya masovij ruh za vihid iz kolgospiv Takih zayav za kilka misyaciv nazbiralosya blizko 500 Vidomo sho znachna chastina kozackih gospodarstv vzagali nikoli ne vstupala v kolgospi zhivuchi z kustarnogo promislu abo najmiv u susidiv kolgospnikiv sered takih Mihajlo Livak Veteran Vizvolnih zmagan Kirilo Ostapovich Fedorenko Osavula chiniv aktivnij sprotiv komunistichnomu banditizmu jogo ubito aktivistami na pochatku 1930 ih rokiv a troh nebozhat dovedeno do golodnoyi smerti Ubivstvo Kirila Fedorenka okupacijna vlada oformila yak stratu zadnim chislom za vigadani kriminalni zlochini U cej zhe chas posilivsya administrativnij ta prosto rozbijnickij tisk na selyan majno yakih prosto grabuvali Na vesnu 1933 administratori kolgospiv kontrolyuvali praktichno vse yistivne u Golinci Ce stvorilo bazu dlya organizaciyi teroru golodom naselennya Golinki Golodomor genocid Kilkist zagiblih golinciv v rezultati akciyi genocidu provedenogo uryadom SSSR na teritoriyi Ukrayini ocinyuyetsya ochevidcyami vid 200 do 300 osib do 8 vid zagalnogo naselennya U porivnyanni z inshimi oblastyami URSR kilkist ubitih golodom ne syagala 30 40 chi navit 80 lyudej Ce poyasnyuyetsya tim sho u Dmitrivskomu rajoni 1932 buv nadzvichajno vrozhajnim a akciyi nasilnickogo viluchennya produktiv harchuvannya u Golinci hoch i buli totalnimi ale golinci zastosuvali kilka uspishnih strategij vizhivannya vzayemoviruchka migraciya do Konotopu cholovichogo naselennya lokalizaciya stukactva u tomu chisli dityachogo Takozh u Golinci opir stvorennyu kolgospnih gospodarstv buv sistematichnim ta druzhnim hocha vidomi fakti dobrovilnogo vhodzhennya do kolgospiv cherez agitaciyu komsomolskih aktivistiv golinciv zokrema Petra Nosenka Selo ne vidznacheno u pidtrimci povstanskih zagoniv Mizh tim fakti primusovoyi golodnoyi smerti abo vid hvorob viklikanih golodom buli znachnimi Takozh buv vipadok suyicidu vchinenij aktivistom kolgospnogo ruhu na znak protestu proti golodnoyi smerti odnoselciv Svidchennya Kompancya Petra Ivanovicha 1938 roku narodzhennya Nasha sim ya bula serednyackoyu i skladalasya iz 9 cholovik z nih 5 ditej U kolgosp batko vstupiv ale 1938 roku buv viklyuchenij za uchast v ukrayinskih nacionalno vizvolnih zmagannyah 1932 1933 roki buli vrozhajnimi ale hodili buksiri aktivisti z metalevimi kovinkami i vishukuvali vse sho bulo yistivne Vid golodu pomerli did baba i brat Brat u 1932 roci did i baba u 1933 Pohovani v seli Golinka Pid chas golodu pomerlo nemalo litnih lyudej sela ale povnistyu sim yi ne vimirali Bulo u seli bagato prijshlih lyudej yaki lezhali na dorogah mertvimi Ivan Demidovich Yaci na 1920 narodzhennya pidtverdzhuye napliv golodnih lyudej z inshih regioniv Ukrayini Zagiblih hovali na silskih cvintaryah zagalni pohovalni yami ne utvoryuvali Takozh ne zasvidcheno faktiv lyudoyidstva Sim ya bula zamozhnoyu i mi ne hotili vstupati do kolgospu Nam pogrozhuvali rozkurkulennyam i viselennyam a batki prosili shob dali she chas na rozdumi Vse zh taki nashu sim yu rozkurkulili zabrali vse majno navit vishiti rushniki ta ikoni V hati zalishilis lishe stil ta lavki Kolgospnikam davali po 100 g hliba i 10 kopijok Tomu yili vse sho mozhna bulo znajti makuhu kviti biloyi akaciyi i cvit konyushini Vid golodu v seli majzhe vsi buli puhlimi Bagato lyudej pomiralo Vid golodu pomer mij dvoyuridnij brat Troc Ivan Pavlovich yakomu bulo 22 roki Pohovanij na miscevomu kladovishi Po susidstvu zhiv Troc Levko z dvoma sinami Uvecheri odnogo dnya yih bachili zhivimi a vranci nastupnogo dnya znajshli mertvimi A v sim yi Yuhimcevih pomerli batki zalishivshi troh malih ditej pro yakih potim pikluvavsya kolgosp Inodi ditej sirit viddavali v sim yi kolgospnikiv yaki vihovuyuchi yih otrimuvali vid kolgospu platnyu u viglyadi hliba Pomerlo bilshe 100 odnoselchan Najmenshe postrazhdali rodini golinciv de buli chleni kolgospu Ye dani pro isnuvannya osoblivih kolgospnih kuhon a takozh pro stihijnij dityachij pritulok dlya sirit Svidchennya pro Golodomor meshkanciv Golinki kozaka Grigoriya No senka 1882 1968 odnogo z pershih kolgospnikiv sela ta jogo druzhini urodzhenki s Deptivka Mariyi No senko 1880 1972 perekazani onukoyu Valentinoyu Martinyuk Nosenko Na vesnu 1932 roku bulo vzhe pogano U kolgospi za trudodni nichogo ne davali Pochali vidbirati po hatah ne tilki krupi a j vse nasinnya sho dlya gorodiv Ne mogli posiyati navit kapustu dlya sebe Poki bulo lito varili yushku z lobodi Vzimku robili tilki zatirku klali u vodu zhmenyu boroshna abo visivok Rozkolochuvali trohi solili Oce take bulo u nas garyache Yak lasoshi varili sirij buryak Hoch i jogo ne bulo Pered zimoyu ne vstigli zibrati kolgospnij buryak Lyudi goloduvali ale togo buryaka sho propadav ne davali zbirati ob yizhdzhchiki na konyah ganyali bili batogami Tilki nichchyu zbiralisya hodili na pole vikodlubuvati toj buryak abo kartoplyu Rukami vigribali Vse gnile bulo a mi yili She sho Varili lushpajki Zimoyu bulo najtyazhche Yili te sho ranishe yili svini Poimenni dani pro zhertvi golodomoru na teritoriyi sela Golinka yaki mistyatsya v Nacionalnij knizi pam yati nezadovilni V nij mistyatsya vsogo 9 osib u tomu chisli diti Boris Platonovich 1933 r golod Bo gma Pavlo 1933 r golod Bu cka Yefrosiniya Grigorivna 1842 r n 1933 r golod Gapo nenko Josip Danilovich 1933 r golod Gi rman Sergij Kuzmich 1933 r golod Ma rchenko Grigorij Petrovich 1931 r n 1933 r golod Ma rchenko Petro Pavlovich 1887 r n 1932 r golod Troc Ivan Pavlovich 1933 r golod Troc Levko 1933 r golod Faktichni zhertvi Golodomoru 1932 1933 u Golinci rodina Yuhimcevih Sergij Garmash 15 rokiv kutok Andriyivka Pavlo Garmash 10 rokiv kutok Andriyivka Ivan Garmash 8 rokiv kutok Andriyivka batko rodini Garmash kutok Andriyivka mati rodini Garmash kutok Andriyivka Mihajlo Vasilovich Nosenko 5 rokiv kutok Hilkivka Vasil Pavlovich Nosenko 38 rokiv u tabori vtikachiv na Donbasi dizenteriya na tli goloduvannya Marfa Nosenko Girman 37 rokiv u tabori vtikachiv na Donbasi dizentiriya na tli goloduvannya Leontij Pashenko ponad 35 rokiv kutok Chajka tif na tli goloduvannya Paraskeva Gaponenko z nemovlyam kutok Chajka Mihajlo Antonovich Fedorenko kutok Bichiha hvorobi na tli goloduvannya Oksenya Boklag v shlyubi Gaponenko kutok Rinok shestero ditej rodini Prokopenkiv po vulichnomu Zhovtuni pri chomu vizhila lishe soma ditina Mariya shestero ditej rodini Maksima ta Paraskevi Nosenkiv po vulichnomu Fedyuki zokrema Ganna Nosenko takozh vizhila lishe odna ditina Andrij Nosenko troye ditej 6 14 rokiv rodini Paraski Mikitivni Grishenko Chastkovo temu Golodomoru v Golinci visvitlyuyut opitani nashadki jogo zhertv Fedir Bogma ta Mihajlo Girman Miscya pohovannya ubitih golodom nivechilisya vladoyu Shans na zberezhennya mali mogili de ne bula zaznachena data zagibeli 1932 abo 1933 rik Golodomor takozh yak akt genocidu proti ukrayinskogo narodu pryamo poznachivsya na psihologiyi golinciv yih reproduktivnij povedinci Ye pidstavi vvazhati sho selyani pislya 1932 33 rokiv unikali stvorennya bagatoditnih rodin Ce zaprogramuvalo demografichnu krizu sela Golinka pik yakoyi pripav na tretye postgenocidne pokolinnya urodzhenciv 1970 80 ih rokiv Tak na 2008 2009 navchalnij rik u shkoli ne nabrano 1 ij klas uchniv vpershe za majzhe chotirohsotlitnyu istoriyu sela Pid chas drugogo Golodomoru 1932 1933 komunisti shiroko koristuvalisya rabskoyu dityachoyu praceyu zokrema 10 richnih ditej Deportaciyi ta samodeportaciyi Pid chas pidgotovki do Golodomoru komunistichna vlada provodila vibirkovi areshti kerivnikiv nezalezhnih gospodarstv formuvala spiski na deportaciyu Chastina golinciv vdalasya do samodeportaciyi viperedzhayuchi neminuchi konfiskaciyi aresht ta visilku Desyatki rodin podalisya na Donbas zokrema rodina Vasilya ta Marhvi Nosenkiv iz troma ditmi ta Kuban Zagalna kilkist deportovanih vstanovlyuyetsya ale pobichni fakti dayut pravo nazvati cifru do 600 osib faktichno kozhen desyatij golinec Za svidchennyam Oleksiya Kovalevskogo 1928 r n do Golinki 1934 roku privezeno ponad 100 rodin rosiyan yakih rozseleno yakraz po gospodarstvah deportovanih lyudej Za kilka rokiv ruskih komunisti vivezli nazad do Rosiyi proekt golodomornoyi rosijskoyi kolonizaciyi na Chernigivshini provalivsya Bilshist cih gospodarstv stoyalo pustkoyu do prihodu nimeckoyi vladi vona provela chastkovu restituciyu majna vidibranogo u vlasnikiv komunistami Vidomi takozh fakti povernennya sirit iz deportovanih ta samodeportovanih yakih rodin zokrema z Donbasu povernuvsya do Golinki sin zagiblogo vid golodu Vasilya ta Marhvi Nosenkiv Dmitro Nosenko nashadki zhivut u Kiyevi Minsku ta Dnipri Tochna kilkist urodzhenciv sela Golinka zhertv stalinskogo teroru dosi nevidoma Ivan Gorbach 1919 r n pryamo studentom mehanichnogo tehnikumu Golovvagonpromu zaareshtovanij 25 sichnya 1936 r Zasudzhenij Harkivskim oblasnim sudom 26 travnya 1936 r za st 54 10 ch 1 KK USRR do 2 rokiv pozbavlennya voli Reabilitovanij Poltavskoyu oblasnoyu prokuraturoyu 14 bereznya 1995 r Takih dol bagato Komunisti vinishuvali golinciv i na teritoriyi ukrayinskih kolonij u Aziyi na Zelenomu Klinu ta Siromu Klinu Zokrema organi NKVD SSSR u lyutomu 1938 ubili kozaka Semena Hilka odnogo z zasnovnikiv sela Tahtabrid Pivnichnokazahstanskoyi oblasti Kazahstanu yakij chiniv opir grabunkam komunistiv Zhertvi chervonogo teroru Imena okremih zhertv chervonogo teroru Gonchar Sava Mikitovich 1913 r n Osvita pochatkova U 1940 h rokah meshkav u Konotopi poyiznij majster vagonnogo depo Zaareshtovanij 13 06 1944 Vijskovim tribunalom Moskovsko Kiyivskoyi zaliznici 26 06 1944 za st 54 1 a KK USRR zasudzhenij do pozbavlennya voli na 10 rokiv Reabilitovanij 5 09 1996 prokuraturoyu Sumskoyi obl Gaponenko Ivan Mihajlovich 1902 r n Osvita pochatkova U 1937 r meshkav u Konotopi buhgalter vagonnogo depo Zaareshtovanij 18 11 1937 Trijkoyu pri upravlinni NKVD po Chernigivskij obl 21 11 1937 za st 54 10 ch 1 KK USRR uv yaznenij u VTT na 10 rokiv Reabilitovanij 13 05 1955 transportnoyu kolegiyeyu Verhovnogo Sudu SRSR Gudima Dmitro Denisovich 1905 r n Visha osvita U 1937 r meshkav u Lugansku inspektor navchalnogo kombinatu trestu Voroshilovgradshahtobud Trijkoyu pri Kolegiyi DPU USSR 29 grudnya 1937 r zasudzhenij do 10 r pozbavlennya voli Reabilitovanij u 1955 r Druga Svitova vijnaPakt Molotova Ribbentropa Pislya ukladennya soyuzu SSSR z nacistskoyu Nimechchinoyu 1939 vidbulasya chastkova mobilizaciya golinciv na vijnu proti Finlyandiyi zokrema Ivan Migirich ta Vasil Bilda Vasil Bilda u Finlyandiyi znishenij finskimi silami oboroni 14 bereznya 1940 poblizu sela Inkilya Vodnochas golova golinskoyi silradi Fedir Raksha vidpravlenij v okupovani regioni zahidnoyi Ukrayini dlya provedennya radyanizaciyi krayu Nimecke vtorgnennya Nimecki vijska uvijshli do sela 11 veresnya 1941 Stalinska vlada ne zmogla organizuvati diversijni zagoni v okolicyah Golinki z oglyadu na vorozhist miscevogo naselennya Za dva roki prisutnosti nimeckoyi administraciyi likvidovano dvoh osib vinnih v organizaciyi ideologichnih ubivstv na teritoriyi sela brati Knishi rozstrilyani za uchast u bilshovickih deportaciyah odnoselciv ta grabunkah produktiv pid chas Golodomoru 1932 1933 takozh voni vdalisya do maroderstva u veresni 1941 go dzherelo Nimecka vlada rozpustila kripacki gospodarstva radsnkogo tipu kolhozi sformuvavshi dribni gromadi filvarki Provedeno chastkovu restituciyu majna golincyam nezakonno vidchuzhenogo komunistami u period z 1929 po 1941 zokrema povernuti hati rodinam Guziv ta Nosenkiv dzherelo Vidnovleno cerkovne zhittya na Velikden 1942 pracivnik golinskoyi zhandarmeriyi Mikola Procenko osobisto vstanoviv na banyah Spaso Preobrazhenskoyi cerkvi hresti takozh vstanovleno dzvoni yaki vid rosiyan perehovuvali golinci provodilisya regulyarni bogosluzhinnya Ale same na Velikden 1942 na sluzhbu Bozhu ta osyachennya strav prijshlo majzhe vse selo lyudi stoyali dovkrug cerkvi u tri shilni ryadi stari j diti Kozak Pavlo Migirich 1929 r n zgaduye dzherelo Ce vzhe bulo teplo bulo yakes velike svyato i mene vzyala babusya za ruku i povela v cerkvu Tam poshodilosya more lyudej usi buli v takomu torzhestvennomu nastroyi htos i plakav I cej iz zhandarmiv Mikola Procenko zaliz na banyu i sam vstanovlyuvav hrest yakij buli skinuli Kazali sho Procenko sam zajmavsya timi hrestami zrobiv zaklopki u kuzni voni teper vibliskuvali Organi miscevogo samovryaduvannya Do zagoniv samoupravlinnya sela Golinka vstupili dobrovolci odnoselchani zokrema takozh kolishnij pracivnik carskoyi zhandarmeriyi Voni aktivno provodili dekomunizaciyu zhittya sela likvidovuvali stalinsku simvoliku demontuvali pam yatnik komunistu Petru Guzyu marmurovi tumbi kinuto u miliorativni kanali vidnovlyuvali cerkovne zhittya dzherelo Sklad Golinskoyi zhandarmeriyi ta organiv samoupravlinnya 1941 1943 dzherelo starosta komendant Golinki Vernigora nachalnik viddilu policiyi Mikola Procenko upovnovazhenij viddilu policiyi Ilko Fedorenko upovnovazhenij viddilu policiyi Dovgopol Mihajlo Skiba Josip Skiba Ilko Fedorenko Mihajlo ta Josip Skiba u veresni 1943 evakuyuvalisya do Nimechchini de potrapili u Di Pi tabori a zvidti amerikanska okupacijna administraciya dala yim dozvil na emigraciyu do Avstraliyi z oglyadu na smertelnu nebezpeku v razi yihnoyi deporatciyi do SSSR dzherelo Nimecka administraciya u Golinci zajmala oselyu kolishnogo stanovogo poblizu obijstya Gricka Nosenka na kutku Hilkivka a takozh hatu kozaka Kostyantina Andriyenka na Andriyivci U toj zhe chas golincyam bula dostupna nimecka vijskova ambulatoriya yaka nadavala fahovu dopomogu hvorim u tomu chisli rodini komunista Oleksiya Potebenka nimeckij likar poryatuvav matir majbutnogo Generalnogo Prokurora Ukrayini Mihajla Potebenka a takozh likuvav samogo hlopcya dzherelo Ostarbajteri Z oglyadu na zrostayuche bezrobittya u seli provodilisya regulyarni nabori molodi 1925 27 rokiv narodzhennya na robotu do Nimechchini zokrema do Frankfurtu pracyuvati ukladchikom zaliznichnih kolij poyihav Pavlo Kuzmovich Boroda 1925 2017 Nabori do Nimechchini pochinayuchi z 1943 chastkovo buli nasilnickimi Comu ne zmogli protistavitisya ani komendant Vernigora ani gromada sela Do Nimechchini zgoloshuvalosya i dorosle naselennya Golinki yake ocholyuvalo desyakti molodih pracivnikiv Ale yihali j lyudi z nepevnoyu reputaciyeyu yakim proponuvalosya znajti sebe na civilnih teritoriyah Rejhu Do takih nalezhav nedavnij sekretar Sumskogo rajkomu KPU Kostyantin Bilodid yakij pokayavsya za uchast u komunistichnih zlochinah i vidmovivsya brati uchast u diversijnih zagonah NKVD pereyihavshi do sela Golinka de pracyuvav kovalem Cya kampaniya ne jshla u zhodne porivnyannya z 1930 mi rokami koli rosijski komunisti provodili masovi deportaciyi golinciv na katorzhni roboti na shahti Donbasu Krim togo stalinisti majzhe avtomatichno vidpravlyali do svoyih konctaboriv tih golinciv yaki povertalisya z Nimechchini Tak yunij Pavlo Kuzmovich Boroda stav v yaznem konctaboriv u Sibiru do kincya 1950 tih rokiv Vidstup nimeckih vijsk z Golinki Za spogadami meshkanciv susidnogo sela Tinicya same na Golinku vidstupala bahmacka grupa nimeckih vijsk na pochatku veresnya 1943 roku Nimci pokidali nashe selo vnochi 9 veresnya 1943 roku Zibrali vsi svoyi pozhitki i rushili shosejnoyu dorogoyu do Golinki a potim do Dmitrivki Duzhe bagato nimciv zaginulo v s Golinci tomu sho tam rozvidka diversijna grupa zirvala mist Bulo chimalo vzyato nimeckih soldat v polon vidibrano zbroyu U boyah za selo zaginulo 385 stalinskih soldat Na teritoriyi starogo sotennogo cvintarya zbereglasya takozh mogila soldata nimeckogo Vermahtu oblashtovana jogo sinom gromadyaninom komunistichnoyi Nimechchini pravoslavnij hrest pid grusheyu Vin priyizdiv do sela u 1960 ti roki nasvarivshi miscevu vladu za nehlyujske stavlennya do vijskovogo pohovannya 11 veresnya 1943 pid chas zahoplennya Golinki stalinskimi vijskami skoyeno vijskovij zlochin bez sudu rozstrilyano vijskovopolonenogo nimeckoyi armiyi im ya yakogo dosi ne vstanovleno Togo zh dnya stalinisti vzyali selo pid povnij kontrol Mobilizaciya do Chervonoyi Armiyi Pislya povernennya vijsk SSSR provedeno masovu mobilizaciyu zokrema ditej z nepovnih rodin sho stalo she odnoyu formoyu genocidu ukrayinskoyi naciyi z boku uryadu Josipa Stalina U rezultati chislo golinciv yaki potrapili do diyuchoyi stalinskoyi armiyi sklalo 658 Dvi tretini mobilizovanih 412 osib vbita u bojovih diyah dvoh zlochinnih rezhimiv bilshist strachena cherez primus do forsuvannya Dnipra bez zbroyi i shansiv vizhiti listopad 1943 She blizko sta osib pomerli vid ran ta nezadovilnogo likuvannya pislya demobilizaciyi dekomu ne dopomoglo navit chlenstvo u VKP b u mukah bez fahovoyi medichnoyi dopomogi pomer komunist Ivan Grigorovich Nosenko ta Oleksij Kuzmovich Potebenko batko Mihajla Potebenka oboye pohovani na golinskih cvintaryah Z boku vladi stavlennya do reshti invalidiv vijni yakih povernuli v Golinku bulo znevazhlivim ta pidozrilivim kontuzhenogo pid Budapeshtom 1945 Maksima Nosenka vijskkomat prosto vikinuv u centri sela jogo vidtyagnula u ridnu hatu druzhina Paraskeva Gorbach period reabilitaciyi u vlasnij hati vin prohodiv pid chas Tretogo Golodomoru 1946 1947 rokiv Krim togo golinska molod mobilizovana do skladu radyanskoyi armiyi voseni 1944 nezakonno utrimuvalasya v yiyi lavah azh do 1951 ponad sim rokiv Chastina z nih perebuvala na katorzhnih robotah v okupovanomu Azerbajdzhani ta Irani natomist ridne selo zaznavalo novih tortur golodom 1947 Vid ciyeyi zlochinnoyi akciyi komunistiv poterpila i rodina Mihajla Potebenka majbutnogo Generalnogo Prokurora Ukrayini Jogo golodnogo napivsirotu komunisti siluvali do vazhkoyi fizichnoyi roboti u kolgospi Dali spokij tilki koli nadirvavsya i potrapiv na operacijnij stil u Dmitrivci Mihajlo Potebenko narodivsya 1937 roku v seli Golenka Bahmackogo rajonu na Chernigivshini Na jogo ditinstvo vipali vijna golod vid yakogo puhla sim ya Zagotovlenu na zimu kartoplyu todi vkrali maroderi Vryatuvali sim yu lishe zholudi na yakih Potebenki protyagli do vesni Vlada vinagorodzhuvala sluhnyanih 223 primusovo mobilizovanih golinciv otrimali vidznaki stalinskoyi armiyi Period drugoyi prisutnosti komunistivGolodomor 1946 1947 i novij politichnij teror Aresht vsogo cholovichogo naselennya Golinki pid viglyadom mobilizaciyi 1943 roku i chastkove ubivstvo areshtovanih shlyahom nasilnickogo forsuvannya Dnipra vse odno ne davali stalinistam garantij spokoyu v okupovanij Ukrayini Utrimuyuchi golinciv u vijskah do 1950 tih rokiv komunisti rozgornuli novij teror golodom u yih ridnomu seli Do vikonavciv novogo Golodomoru znovu zaluchili miscevi kadri ale keruvav procesom rosiyanin golova silradi Ivanov Za jogo nakazom lyudej primushuvali do splati neposilnih produktovih podatkiv Nezgodnih vin biv osobisto pogrozhuyuchi zbroyeyu sadzhav do holodnoyi Voseni 1946 roku u Golinci pochavsya masovij golod Chastina goloduyuchih zokrema opuhli znajshli pritulok u Rubanskij silskij likarni de diagnoz gliboke primusove goloduvannya medpracivniki shifruvali yak F11 chervonim olivcem yak i v 1932 1933 vlada strogo zaboronyala fiksuvati sam diagnoz golod Tim chasom u seli pochalisya kradizhki yistivnogo zokrema diti j pidlitki cilimi zgrayami polyuvali na gorodinu u lohah susidiv Svidchennyam cih golodnih psihoziv u Golinci stav Mihajlo Potebenko majbutnij Generalnij prokuror Ukrayini u batkivskomu losi golodni diti takozh vikrali kartoplyu Puhlimi buli praktichno vsi diti j pidlitki kutka Guzivka zokrema bagatoditna rodina Paraskevi Migirich Vodnochas ne pripinyavsya politichnij teror proti naselennya Tipovij vipadok za donosom odnoselcya pro rozkazanij anekdot komichnij geroj Stalin areshtovano j zasudzheno kolishnogo stanovogo kozaka Dmitra Nosenka Vin potrapiv do GULAGu i perebuvav tam do smerti shefa SSSR Povernuvsya do ridnogo sela gorbatim Za donosom Mihajla Potebenka pro dezertirstvo prosto na teritoriyi silradi ubitij sin stanovogo kozaka Fedir Bogma Tyazhkij kriminalnij zlochin organizuvav sam golova silradi Ivanov Pid chas nezakonnogo provokacijnogo dopitu Bogmi vin nakazav jomu bigti a potim ubiv jogo kilkoma postrilami u spinu Zalishivshi sirotoyu Ivana Bogmu terorist Ivanov ne ponis zhodnogo pokarannya dali morduyuchi pidlitkiv ta zhinok frontovikiv Gospodarstvo U pislyastalinskij chas uspihi u tvarinnictvi zokrema pid kerivnictvom golincya Dmitra Pashenka zrazkova doyarka Vira Lazorenko Razom z tim skorotili kilkist kolgospiv z p yati do dvoh Imeni Zhdanova Mihajlivska storona Golinki ta 1 travnya Spaska storona Golinki Vidrazu pislya vijni kolgosp ocholyuvav upravlinec Gandzhara iz s Velikij Sambir sandvirec polkovnik stalinskih vijsk Same pri nomu novi sprobi elektrofikaciyi sela Elektrifikaciya 1951 pochalisya sprobi chastkovoyi elektrofikaciyi ta radiofikaciyi Ale vklyucheno v zagalnoukrayinsku sistemu postachannya elektriki lishe 1970 V seli pracyuvav vlasnij radiovuzol yakij gotuvav novini sela ta kolgospiv Govorit Golonka 1955 sporudzheno dva pam yatniki na kolektivnih mogilah stalinskih soldat ponovleno j monument zbolshevichenomu kozaku Petru Guzyu likvidovanomu 1918 voyinami UNR Na rivni silradi vidznachayetsya den prihodu do sela stalinskih vijsk 11 veresnya Brezhnyevshina Na kviten 1972 u seli prozhivalo 2 450 chol bulo 933 dvori Silradi pidporyadkovuvalisya naseleni punkti Opolonske ta Shumejkiv U Golinci perebuvav centralnij ofis kolgospu Ukrayina 7 300 ga zemli u tomu chisli 6 050 ornoyi Zberigsya pislyavoyennij gospodarchij profil zernovi ta m yasomolochne virobnictvo 36 traktoriv 11 zernovih kombajniv 22 avtomashini Pokazniki tvarinnictva 2 8 tis golovi velikoyi rogatoyi hudobi 860 goliv koriv 3 3 svinej 940 ovec 14 tis goliv ptici zav ptahofermoyu Ya Knish Z 1967 pochalosya budivnictvo vosmi tvarinnickih primishen zvedeno novu kolgospnu yidalnyu Pracyuvala silska shlyahova brigada yaka brukuvala avtodorogi rajonnogo znachennya Vidnosna gospodarska stabilnist U shkoli 30 vchiteliv biblioteka 10 000 kn Iz shkolyariv organizovano duhovij orkestr yakij vistupav na komunistichnih svyatah takozh z yavlyavsya i na pohoronah Klub na 350 misc iz stacionarnoyu kinoustanovkoyu likarnya na 25 lizhok apteka univermag poshtove viddilennya U privatnomu volodinni vzhe buli sotni televizoriv 120 motocikliv Na pochatku 1960 tih rokiv znovu zakrili Spaso Preobrazhensku cerkvu yaku pereobladnano na susharku dlya tyutyunu ta silskogospodarskij sklad sho sprichinilo yiyi pozhezhu 26 chervnya 1986 Pochatok masovoyi migraciyi golinskoyi molodi do mista ta za kordon Konotop Bahmach Chernigiv Sumi Kiyiv Harkiv Donbas regioni RRFSR de do 1972 zdobuli osvitu likariv 12 osib vchiteliv 130 osib oficeriv sovyeckoyi armiyi 45 osib Ale bilshist migrantiv opinilisya na nizkooplachuvanih ta neprestizhnih robochih miscyah popovnivshi ryadi miskogo proletariatu Nezalezhna UkrayinaPolitichni zmini Pislya progoloshennya Aktu pro derzhavnu samostijnist u seli likvidovano okremi okupacijni simvoli pam yatnik Ulyanovu Leninu centralna vulicya perejmenovana i teper nosit nazvu Nezalezhnosti Zberezheno monumenti komunistu Guzyu 1918 ta zhertvam stalinskih mobilizacij 1960 ti rr Simvolom sovyeckoyi prisutnosti pevnij chas buv bojovij tank poblizu shkoli Shopravda jogo prodano odnomu z kolekcioneriv vijskovoyi tehniki 2008 Ekonomichni zmini Zagalna ekonomichna kriza pov yazana iz stihijnim procesom dekolonizaciyi Ukrayini bolyache vdarilo po Golinci na pochatku 1990 ih Likvidovano potuzhnij svinarskij kompleks rozrahovanij na 6 000 goliv Rozval agrarnogo sektora nova hvilya masovoyi emigraciyi do mist ta za kordon nasampered do Rosijskoyi Federaciyi i Bilarusi U seli de zavzhdi gostro stoyalo zemelne pitannya utvorilisya cili gektari neobroblenogo gruntu Utvoreno KSP Ukrayina Pracyuyut kolektivni gospodarstva fermer orendator z Nimechchini ta firma Agro Dim yaka z 2010 aktivno perebiraye na sebe zemelni payi golinciv Golinsku filiyu Agro Dim ocholyuvav do 2010 roku kolishnij pracivnik SBU Oleksandr Gavrilovich Kopa Rozvivayut konyarstvo vivcharstvo m yaso molochne tvarinnictvo mayut 134 korovi 2010 Na shidnij okolici sela vprovadzheno intensivne svinarstvo na bazi danskih porid 2015 Rozvinute dribne privatne molocharstvo ponad 4 000 tonn moloka na dobu pokupcyami ye kombinati Nizhina 30 Kulikivki 50 Burini 20 Agenti kombinativ utrimuyut nizki cini na molochnu produkciyu do 16 griven za vidro moloka 2 dolari z 4 zhirnistyu 2010 Kriminogenna situaciya U seli nemaye postijnogo dilnichogo milicionera Prote voni chas vid chas z yavlyayutsya pid chas silskih svyat Takozh poodinoki storozhi vistavlyaye v seli sluzhba DAI U 1990 tih v seli zareyestrovani nelegalni plantaciyi konopoli narkotichnoyi sirovini Yak pravilo bezrobitna molod tak namagalasya zaroblyati na zhittya Abi poryatuvati molod vid tyurmi chastina golinciv pensijnogo viku brali na sebe kriminalnu vidpovidalnist otrimuyuchi umovni termini Ce bula odna z form tradicijnoyi kriminalizaciyi silskogo naselennya sho skovuvalo yih ekonomichnu aktivnist ta namiri dobitisya vidshkoduvan za nezakonne volodinnya kozackoyu zemleyu 1929 1991 2001 u seli viyavleni znachni porushennya prirodoohoronnogo zakonodavstva zokrema nezakonna rubka 50 derev Zbitki zapodiyani navkolishnomu prirodnomu seredovishu ocineni u 24 948 grn Materiali golinskoyi porubki rozglyadala prirodoohoronna prokuratura Z oglyadu na vidsutnist gazu u seli v osinno zimovij period chasto traplyayutsya pozhezhi V opalyuvalnij sezon 2010 2011 zgorilo chotiri hati Kulturne zhittya U seli dvi biblioteki silska ta shkilna Zastarilij knizhkovij fond yakij istotno ne popovnyuyetsya derzhavoyu 28 rokiv Shkilna biblioteka 2010 otrimala blizko 100 odinic novoyi literaturi navchalnoyi piznavalnoyi ta hudozhnoyi yak darunok vihidciv iz Golinki 2007 zareyestrovano pershu gazetu Golinka red A Povazhnij yaka prisvyachena istoriyi sela Vijshlo kilka nomeriv Struktura naselennya sela 2012 Na teritoriyi sela 494 dvori de prozhivaye 695 cholovik Z nih 37 diti doshkilnogo viku 60 shkilnogo 296 pensioneri 302 pracezdatni Kilkist viborciv 585 cholovik U seli 93 osobi pilgovih kategorij uchasniki voyen 74 diti vijni 115 uchasniki bojovih dij 5 invalidi Drugoyi svitovoyi vijni 2 bagatoditni rodini 2 zagalom 6 ditej Rosijsko ukrayinska vijna 2014 2021 Z pochatkom rosijsko ukrayinskoyi vijni u berezni 2014 roku na teritoriyi okupovanogo Krimu opinilisya do 20 osib golinskogo pohodzhennya zokrema u misti Feodosiya U travni do vijska priklikano dvoh meshkanciv Golinki selishna rada provela zbir koshtiv dlya pridbannya individualnogo zahistu bronezhileti U chervni do sela evakuyuvalisya kilka rodin iz zoni ATO Katerina Gergel ta Yaroslav Luk yanenko urodzhenci Golinki Todi zh za rozporyadzhennyam Bahmackoyi rajonnoyi administraciyi u seli pochav formuvatisya Bataljon oboroni Golinki zapisalosya 11 dobrovolciv Z oglyadu na vidvertu pidtrimku agresiyi Rosiyi z boku patriarha Kirila Gundyayeva u miscevij Spaso Preobrazhenskij cerkvi pripineno jogo pominannya Otec Vitalij Temchur takozh zapisavsya do zagonu teritorialnoyi oboroni yak saper Povnomasshtabna rosijsko ukrayinska vijna 2022 Selo Golinka okupovano na drugij den pislya povnomasshtabnogo vtorgennya RF v Ukrayinu vvecheri 25 lyutogo Do sela uvijshla kolona rosijskoyi bronetehniki z boku Konotopskogo shlyahu v kilkosti ponad 100 odinic Kolona tankiv samohodnoyi artileriyi ta benzovoziv roztyagnulasya vid Konotopskogo do Gajvoronskogo shlyahu Z pochatku bereznya napryamok ruhu rosijskih okupacijnih vijsk cherez Golinku zminivsya tehnika zahodila z boku Deptivki forsuyuchi richku Romen po mostu v rajoni kutka Golubivka Bronetankovi vijska ZS RF ruhalisya cherez Golinku tranzitom na Gajvoron Rubanku Smolove ta Martinivku trimayuchi kurs na Nizhin ta Kiyiv U seredini bereznya rosijska vijska vstanovili nizku blokpostiv u seli Golinka zokrema najbilshij na peretini dorig v rajoni kutkiv Gedzekivka Rinok ta Hrapalivka Za poperednimi danimi u Golinci ta yiyi okolicyah rosiyani vbili tri korinnih meshkanci sela Nizka budinkiv na Konotopskomu shlyahu Golubivci ta Horuzhenkivci zaznali tankovih ta avtomatnih obstriliv Vtecha rosijskih okupantiv iz Golinki vidbuvalasya protyagom 31 bereznya 2 kvitnya 2022 roku U bik Deptivki vivedeno sotni odinic bronetankovoyi tehniki ta sistem zalpovogo vognyu Odna z takih sistem bula pidirvana na trasi Gajvoron Golinka Religijne zhittyaSpasivskij molitovnij budinok Moskovskoyi patriyarhiyi u s Golinka kolishnij budinok likarni Istoriya Persha pravoslavna gromada stvorena u Golinci pid omoforom Konstantinopolskogo Patriarhatu U seli isnuvalo dvi cerkvi Sv Arhangela Mihayila z chasiv zasnuvannya sela persha zgadka 1649 derev yana U chasi sv Filareta Gumilevskogo yepiskopa Chernigivskogo pochalosya zgidno z DAChO f 679 opis 1 sprava 207 Ispovednye vedomosti Konotopskogo uezda za 1791 god s Golenka str 209 234 u 1791 r uzhe ispovedovalis v nej a Filaret she ne narodivsya Mozhe vidbulasya perebudova abo sporudzhennya novogo primishennya sporudzhennya drugogo Spasivskogo hramu a zakincheno ochevidno za yepiskopa Varlaama Denisova 1867 Obidva hrami komunisti doveli do zapustinnya a u 1980 ih Mihajlivskij hram rozibranij a Spasivskij zgoriv Derev yana Spaso Preobrazhenska cerkva s Golinki Zbudovana 1886 zgorila 26 chervnya 1986 roku Z osoboyu sv Filareta Gumilevskogo yepiskopa Chernigivskogo pov yazane znakova podiya dlya sela Pid chas epidemiyi chumi yaka lyutuvala u Konotopskomu poviti 1866 vladika rushiv u podorozh pivdennimi blagochinnyami yeparhiyi i stav ochevidno pershim yepiskopom yakij vidvidav Golinku Proyizhdzhayuchi povz Mihajlivskij hram na trijci konej vin zupinivsya i zdijsniv proroctvo yake peredayetsya golincyami iz ust v usta Cyu cerkvu satana poglinot Spravdi cerkva sv Arhangela Mihayila zaznala narugi pershoyu u 1920 ti roki Druga Spaska zgorila abo spalena 26 chervnya 1986 Na fundamenti Mihajlivskoyi cerkvi zbudovano silskij klub jogo vidno v osnovi novoyi budivli Fundament Spasivskoyi cerkvi stoyit pustkoyu zaharashenij kushami Isnuye ideya vidnoviti Spasivskij hram na staromu fundamenti yakij ye ceglyanim i dobre zberezhenim Likvidaciya cerkovnogo zhittya U berezni 1961 rozpochalosya listuvannya silskoyi radi z upravlinnyam u spravah RPC z metoyu zakriti Spasivsku cerkvu Klopotannya ukladeno za zagalnoyu shemoyu napracovanoyu hrushovskoyu vladoyu u roki novih gonin na pravoslavnih Golinska silska rada svidchila pro slabku aktivnist parafialnoyi 20 ki sluzhbu pravili lishe trichi na rik avarijnij stan primishennya u seli ne bulo postijnogo svyashenika selyani zadovolnyali religijni potrebi u susidnih selah namir silskoyi radi pereprofilyuvati budivlyu cerkvi na shkilne Vsi ci dani buli brehlivimi abo chastkovo pravdivimi Bo v seli shonedili ta na vsi svyata sluzhiv otec Kirilo Girich pri chomu zdijsnyuvav hresni hodi do vdovoyi krinici pid chas posuh u cerkvi sluzhiv diyakon iz golinciv prodovzhuvav diyati povnocinnij parafiyalnij hor u yakomu reyentihoyu bula druzhina odnogo iz kolishnih golinskih dyakiv cerkva bez bud yakogo remontu prostoyala ciloyu vid 1961 roku azh do 1986 go i zagibla u pozhezhi a ne cherez rujnuvannya budivlya cerkvi pislya zakrittya tak i ne bula pereobladnana u shkilne a bula vikoristana yak kolgospna susharka dlya tyutyunu sho tilki posililo nebezpeku pozhezhi Dozvil na znyattya z obliku Spaso Preobrazhenskoyi parafiyi sela Golinka nadano Upravlinnyam u spravah RPC USSR 15 chervnya 1961 roku U vsi roki ateyistichnoyi propagandi zbergisya zvichaj hramuvati vidpovidno 21 listopada na den sv Arhistratiga Mihajla ta 19 serpnya u den Preobrazhennya Gospodnogo Spas Same na Spasa do sela z yizhdzhayetsya najbilshe lyudej kolishnih golinciv Suchasnij stan 1992 dokumentami na parafiyu zavolodili poslidovniki Harkivskih zboriv yepiskopiv RPC voni zajnyali cerkovne primishennya oblashtovane u ceglyanij budivli kolishnoyi likarni Vstanovleno odnoyarusnij ikonostas obrazi yakogo namalovano urodzhenkoyu Golinki Zusillyami parafiyanki Mariyi Grishko vstanovleno 5 nevelichkih ban yaki zrobleni z dereva she v ateyistichni 1980 ti roki Pidloga z korichnevogo likarnyanogo kahlyu stini ne rozpisani u livij chastini hramu oblashtovane misce dlya horu ta cerkovnoyi lavki Zovni vibilena krejdoyu dah pofarbovanij u blakitnij kolir U kilkoh miscyah stini dali trishinu U serpni 2014 syudi dostavleno pershij pam yatnij dzvin na 120 kilogram vagi vidlitij u Peremishli dar dlya sela nashadka golinskogo kozaka z Kazahstanu Sergiya Guzya Golinskij cerkovnij hor Do 2018 diyav u yakomu zbereglisya starovinni tradiciyi liturgijnogo spivu u ritmici melodici akcentaciyi dosinodalnoyi vimovi cerkovno slov yanskih tekstiv zagalom vidpovidayut ukrayinskij vimovi zokrema silnim tverdim ch Do 2010 regentom horu bula Feodosiya Marchenko pohovana u seli Progres Uchasniki horu 2010 Nina Petrivna Kolodi j 1944 r n reyentiha horu Katerina Maksimivna Gorova 1945 r n uchasnicya horu Lidiya Kostivna Shkrebko Nosenko 1944 r n uchasnicya horu Mariya Pilipivna Shaba lin Grishko 1927 r n uchasnicya horu dochka golinskogo povitovogo suddi Vira Ivanivan Shevche nko 1951 r n uchasnicya horu Vasil Timofijovich Paliye nko 1940 r n nepostijnij uchasnik horu virnij UPC KP Cerkovna administraciya Gromada perebuvaye v kanonichnij izolyaciyi a za bgosluzhinnyami pominayut yepiskopa Rosijskoyi pravoslavnoyi Cekrvi u Nizhini Olega Vecheryu Zagalom svyasheniki u seli ne zhili z 1967 po 2012 z 2021 predstavnik MP polishiv selo Nastoyateli Spaso Preobrazhenskogo hramu sela Golinka HIH XX stolittya Vidomstvo Pravoslavnogo spovidannya Rosijskoyi imperiyi rodina Yaroslavskih Kazanovichiv do 1830 tih rokiv iyerej Yakiv Kolosovskij 1876 pomichnij svyashenika Mihajlivskoyi cerkvi Mihajla Matviyenka iyerej Oleksandr Morozov do 1896 roku pislya cogo zashtatnij svyashenik iyerej Kostyantin Dobrogayev 1896 1918 prozhivav u s Golinka ukrayinec urodzhenec kolishnogo Starodubskogo polku Bolshevicka okupaciya Konfesijna prinalezhnist neviznachena u period z 1934 po 1941 rik sluzhbi Bozhi u Spaskomu hrami perervala rosijsko bilshovicka okupacijna vlada Nimecka prisutnist Konfesijna prinalezhnist ne viznachena a z 1943 stalinska Moskovska patriyarhiya protoiyerej Volodimir Yershov 1941 1942 prozhivav u s Deptivka rosiyanin kacap iyerej Yakiv Kirichenko 1942 1953 prozhivav u seli Golinka ukrayinec urodzhenec sela Ryabuhi Druga bolshevicka okupaciya Ukrayinskij Ekzarhat Moskovskoyi patriyarhiyi iyerej Frol Josipchuk 1953 1955 prozhivav u s Golinka ukrayinec rodom iz sela Glibochok Rivnenska oblast iyerej Kirilo Girich 1955 1961 zaginuv 1967 prozhivav u s Golinka na kutku Trocivka ukrayinec urodzhenec sela Krasnij Kolyadin Ukrayinskmj Ekzarhat Moskovskoyi patriyarhiyi protoiyerej Vitalij Rozhik 1990 1992 u Golinci ne prozhivav Nini sluzhit u seli Piski Bahmackogo rajonu ukrayinec Harkivska rozkolnicka iyerarhiya u skladi MP Anatolij Romanyuk 1992 1997 u Golinci ne prozhivav Nini pracyuye u hrami RPC m Mikolayiv ukrayinec Volodimir Grigor yev 1997 28 lipnya 1998 u Golinci ne prozhivav Mav narikannya za zlovzhivannya alkogolem Volodimir Havalic 19 grudnya 1998 13 zhovtnya 2008 u Golinci ne prozhivav Vipusknik Kiyivskoyi duhovnoyi akademiyi Moskovskoyi patriyarhiyi 2003 ppracyuye u Mikolayivskomu hrami mista Nizhin v nekanonichnij strukturi MP urodzhenec Bershadskogo rajonu Vinnickoyi oblasti Vitalij Temchur 14 zhovtnya 2008 prozhivav u Golinci z vesni 2012 do vesni 2021 Kolishnij monah Vidubickogo monastirya UPC Kiyivskogo patriyarhatu viverzhenij iz chernechogo chinu Urodzhenec Chernigivskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti ukrayinec Legendovanij yak pip rozstriga i skerovanij z Golinki v ZSU Na jogo misce timchasovo priznachenij Sergij iz pivnichnih rajoniv Chernigivskoyi oblasti Starosta golinskogo molitovnogo budinku Mikola Ivanovich Kucevol Odin predstavnik rozkolnickoyi grupi RPC sluzhit na dvi gromadi MP u Gajvoroni ta Golinci Nastoyatelyami Mihajlivskogo hramu sela Golinka buv rid svyashenikiv Borovskih Samojlovichiv z 1725 roku do XX stolittya U 1920 tih rokah u cerkvi sluzhili dva svyasheniki odin prihilnik Sinodalnoyi cerkvi iz centrom u Moskvi drugij za avtokefaliyu UPC pri chomu ostannij domagavsya sluzhb ukrayinskoyu movoyu Cerkva zakrita pid chas Drugogo Golodomoru 1932 1933 ne vidnovlyuvala svoyu diyalnist a budivlya samogo hramu pereobladnana pid klub 1986 budivlya hramu rozibrana a na jogo misce zvedeno ceglyanij Budinok Kulturi u veresni 2021 provedeno pershi zbori Mihajlivskoyi religijnoyi gromadi a 12 zhovtnya 2021 podani dokumenti na reyestraciyu vidnovlenoyi Mihalijskoyi parafiyi u skladi Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini nomer u Diptihu 16 Obryadi cerkovnogo kalendarya Chasom svyashenstvo namagayetsya borotisya iz poshirenimi navkolocerkovnimi zabobonami selyan vidmovlyayetsya piti alkogol na pominkah cvintari i t d Za svidchennyami o Vitaliya u Golinci zbereglisya starovinni velikopisni tradiciyi yaki znikli u susidnih selah Tut dobre znayut i vikonuyut ustavne pravilo Velikogo postu u pershij tizhden chitayutsya po hatah velikoposni molitvi Ce taka prozba pro proshennya grihiv Ya buv zdivovanij sho v Golinci de cerkvi j svyashenika ne bulo bagato rokiv cya tradiciya zhiva U tomu zh Gajvoroni cogo nema Ustavni pravila Pravoslavnoyi Cerkvi vochevid strogishe bereglisya same v kozackih selah Chernigivshini de virospovidannya bulo krim usogo inshogo dodatkovoyu formoyu legitimaciyi kozackogo zemlevolodinnya Hocha tepepr golinski zemli znecineni a kozackogo stanu nemaye ta fundamentalnist didivskih nastanov yaki koresponduyutsya z pitannyami vlasnosti zbereglasya Specifika hrestin Selo strogo dotrimuvalosya tradicijnogo obryadu hrestin do 1960 ih rokiv XX stolittya Hocha v rodinah komunistiv traplyalisya vzhe j nehresheni diti 1940 50 ih rokiv narodzhennya Hresnimi brali odnu paru cholovika ta zhinku yak pravilo rodichiv abo zh meshkanciv susidnih sil Cikava specifika hrestini bezbatchenkiv tobto nemovlyat narodzhenih ne v shlyubi abo vid nevidomoyi lyudini Do 1950 tih rokiv traplyalisya vipadki koli zhinka yaka narodila poza shlyubom vidselyuvalasya yiyi batkami z hati do gospodarskogo primishennya Tak trapilosya v kozackij rodini Antona Hilka yakij vidseliv do kluni dochku Gannu yaka poza shlyubom narodila ditinu Pohresniceyu divchinki Olgi stala kozacka suddya Natalka Kovalevska yaka mala obov yazok stavati hresnoyu matir yu dityam bez batka z tiyeyi zh okaziyi vona stala pohresniceyu Ivana Redyana 1944 2012 Institut kozackogo suddi gromadskogo naglyadacha za tradicijnim kozackim etiketom sela Golinka znik razom zi smertyu Natalki Kovalevskoyi yaka bula ostannya obrana na cyu posadu lyudina Golovi j starosti Golinskoyi silradiCh Golova silskoyi radi Starosti Period diyalnosti Harakteristiki1 1930 1937 Z kozakiv2 1937 1939 Z golinskih kozakiv Uryadom SSSR vidpravlenij na sovyetizaciyu zahidnih oblastej Ukrayini3 Anti penko 1939 1941 Priyizhdzhij Utik razom zi stalinskimi vijskami4 Pa shenko 1941 1943 Z golinskih pospolitih Po vulichnomu Marusenko5 1968 1972 Z golinskih pospolitih6 Ivanov 1946 1948 Z meshkanciv sela Dmitrivka Invalid bez nogi zatyatij komunist organizator Golodomoru 1946 477 Z kozakiv8 Z kozakiv Po vulichnomu Aloshko 9 1981 198 Z kozakiv Vchitel fiziki u Golinskij serednij shkoli Po vulichnomu Kulon 10 1972 1977 Z kozakiv mazepinskoyi dobi Takozh bagatorichnij golova kolgospu Povisivsya u hati na kutku Gaponivka strazhdayuchi na rak sechovika 11 1977 1980 Iz sela Rubanka Zasudzhenij za finansovu diyalnist razom iz grupoyu golinskih ekonomistiv 12 1980 1981 Iz m Bahmach13 1981 1982 Z Poltavskoyi oblasti U 1990 tih povernuvsya na batkivshinu14 1990 1992 1958 r n Iz Berdyanska odruzhenij iz bahmachankoyu Proviv chastkovu dekomunizaciyu sela likviduvav pam yatnik Leninu perejmenuvav vulicyu Lenina na Nezalezhnosti 15 1992 2006 Ne golinska Zaginula v avtokatastrofi 16 2006 2020 Iz Cherkaskoyi oblasti Vijshla za golincya Chlenkinya Partiyi regioniv 17 Silradi ta posada golovi Silradi likvidovani Zaprovadzheno starostatstvo Iz Cherkaskoyi oblasti Vijshla za golincya Chlenkinya Partiyi regioniv Golovi kolgospiv ta postsovyeckih gospodarstv Ch Golova kolgospu agrofirmi Period diyalnosti Harakteristiki1 1982 1991 KSP ta STOV Ukrayina 1991 2006 Iz sela Tinicya U Golinci postijno ne zhiv Pri nomu zgorila Spaska cerkva zrujnovana Mihajlivska pid klub ta ponivechenij cerkovnij cvintar2 2006 2010 STOV Ukrayina Iz mista Bahmach U Golinci postijno ne zhiv Rozvitok mislivskoyi infrastrukturi3 2010 2015 STOV Ukrayina Iz Nosivskogo rajonu Chernigivskoyi oblasti U Golinci postijno ne zhive Dopomoga pravoslavnij cerkvi socialna robota Pochinayuchi z 1977 i do sogodni korinni meshkanci sela Golinka ni golovami silskoyi radi ni kerivnikami kolgospiv chi firm ne stavali zhodnogo razu Nacionalnij skladUkrayinci Selo osadzheno ukrayincyami vihidcyami z Romenskoyi okrugi ta pravoslavnimi shlyahetskimi rodami Chernigivskogo voyevodstva yaki pokozachilisya rid Girmaniv Klimenkiv tosho Vid 1648 u seli mali pravo zhiti lishe pravoslavni ale ne rosiyani vihidci z teritorij Moskovskoyi derzhavi Analiz perepisu naselennya 1725 roku svidchit pro vsucil ukrayinske naselennya pri chomu z 61 kozackoyi rodini do XXI stolittya prodovzhuyut zameshkuvati 30 ce svidchit pro vinyatkovu stabilnist ta navit germetichnist nacionalnogo skladu Golinki azh do seredini XIX stolittya Rosiyani kacapi Okremi velikorusi rosiyani z yavlyayutsya v seli z oglyadu na teritorialnu blizkist Putivlskoyi zemli Moskoviyi U Golinci yih neoficijno imenuvali ta imenuyut dosi kacapami Pri chomu v XIX stolitti z kacapami ototozhnyuvalisya vsi vihidci z mist yaki ne volodili ukrayinskoyu movoyu zokrema migranti z Konotopa Pobutuvala vinyatkova netolerantnist vorozhist do tak zvanih kacapiv ta kacapok yakim gromadska dumka prisvoyuvala negativni risi neakuratnist konfliktnist bezgospodarnist Pri chomu socialna vidraza do velikorusiv postulyuvalasya ta pidtrimuvalasya zhinochoyu polovinoyu sela Nepoodinoki vipadki koli hazyajki jshli na rozriv rodinnih stosunkiv z ditmi yaksho ti navazhuvalisya odruzhitisya z kacapom abo kacapkoyu Kacapi nikoli ne tvorili u Golinci okremoyi etnichnoyi grupi bo ne bulo vlasne rosijskih rodin de b rosiyanami buli i batko i mati Kilkist rosiyan navryad chi kolis perebilshuvala 2 3 vid usogo naselennya sela i vzhe u drugomu pokolinni voni vtrachali etnichni risi pochinayuchi j sobi nazivati odnopleminnih priyizhdzhih kacapami Zokrema tak stalosya v rodini Grigoryevih u yakij did buv vihidcem z Yaroslavskoyi oblasti RF a vzhe jogo onuki govoryat Otoj sho hatu kupiv staru u Potebenka Za dva godi tam take rozviv sho strashno divitsya Tak sho z nogo vzyat kacap U XX stolitti slovo kacap po vidnoshennyu do golinskih rosiyan vzhivayetsya shiroko i povsyudno ale pid vplivom komunistichnoyi osviti ta rujnuvannya tradicijnogo sposobu zhittya robitsya ce abo pritishenim golosom abo z yakimis zasterezhennyami Nu vona ne tuteshnya Yakos gomonit tak smishno Kacapka chi sho Ege ege kacapka Erzyani U dokumentah na zvilnennya kripakiv vid 1861 isnuye zgadka pro rodinu zi shidnih rajoniv Tambovskoyi guberniyi Rosijskoyi imperiyi Z tih erzyanskih krayiv do Golinki voni pereseleni odnim iz pomishikiv Nimci Pislya zasnuvannya semi nimeckih kolonij na zemlyah gajvoronskih kozakiv 1750 ti roki meshkanci Golinki stali regulyarno pracyuvati na sezonnih robotah u gospodarstvah miscevih protestantiv ta katolikiv Nimecka zvichayeva kultura vplinula na socialnu uyavu golinciv budivnictvo likaren remont cerkov doglyad za shlyahami i kozaki i pospoliti Golinki visoko cinili sumlinnu potizhnevu oplatu praci najmanih pracivnikiv yaka bula prijnyata u nimciv Sered Golinciv dosi zbereglisya perekazi pro chistotu nimeckih sil i navit kam yani trotuari yaki u 1940 ih rokah rozibrali pereselenci z Rosijskoyi Federaciyi Pershi mishani shlyubi golinciv ta predstavnikiv nimeckoyi gromadi zafiksovani vzhe u XX stolitti pislya prihodu komunistiv Urodzhenec Golinki zhurnalist Petro Nosenko v odnomu z reportazhiv pid chas Golodomoru vidtvoriv zagalnu uyavu pro vdachu miscevih nimciv za bud yakih obstavin navit u chasi komunistichnogo teroru voni ohajni nagodovani uspishni Pislya Drugoyi svitovoyi vijni ryatuyuchis vid primusovoyi deportaciyi za nacionalnoyu oznakoyu chastina nimken vstupila v shlyub abo prosto pereyihala do Golinki U svoyu chergu u seli Golinka komunistichni agenti verbuvati lyudej na robotu do sporozhnilih nimeckih sil zokrema Rundeveze ce nimecke selo v Golinci nazivayut Rundiviziya Yevreyi zhidi Pravo na vidkrittya shinku u drugij polovini XIX stolittya otrimala rodina yevreyiv zhidiv yaka zhila u Golinci do seredini 1920 tih rokiv Odin iz nashadkiv yevrejskoyi rodini buv nespovna rozumu tak sho jogo im ya stalo nazivnim dlya poznachennya divakuvatoyi povedinki odnoselciv Takozh u 1930 ih rokah privatnim vchitelem gramoti u Golinci pidroblyav pan Sinyakevich U cej zhe chas buli fakti kriminalnogo peresliduvannya golinciv za vzhivannya tradicijnogo slova zhid po vidnoshennyu do zhidiv Vidgolos cogo vidu teroru isnuye ponini golinci vimovlyayut slovo zhid ozirayuchis pristavshi nareshti do neprirodnogo yavryej U 1980 tih rokah vikladachkoyu Golinskoyi serednoyi shkoli takozh bula yevrejka ale pislya rozluchennya iz cholovikom golincem viyihala iz sela Bilorusi Okremi bilorusi opinyalisya v seli z chisla zadesenskih kozakiv zokrema Chernigivskogo ta Starodubskogo polku U XX stolitti zareyestrovani do desyatka shlyubiv golinskih divchat migrantok u Bilorusi zokrema Ganna Migirich Chastina ditej iz takih zmishanih rodin vihovuvalasya v ukrayinskih rodichiv u Golinci Cigani 1963 komunistichna vlada rozgornula kampaniyu prikriplennya kochovih cigan do kripackih gospodarstv sovyeckogo tipu kalhoz zokrema do porozhnih hat u Golinci rozseleno do semi ciganskih rodin Bilshist ne govorila ukrayinskoyu Konfliktuvala z korinnim naselennyam dijshlo do ubivstva molodika z kutka Hilkivka Cherez rik cigani vdalisya do samopidpaliv vidilenih hat bilshist zalishilo Golinku Dvi rodini prizhilisya u seli prote viyihali do Konotopa u 1990 tih U 2000 ih rokah u seli pochali znovu regulyarno z yavlyatisya grupi cigan yaki zajmalisya kradizhkami pobutovih predmetiv iz nedoglyanutih dvoriv a takozh metalevih ogorozh na cvintaryah Golinki Shopravda druzhnya mobilizaciya selyan proti kradiyiv zrobili dlya nih priyizdi do Golinki nebezpechnimi Tradicijna kulturaDo Golodomoru 1932 1933 buli shiroko poshireni vechornici yaki u 1920 tih rokah aktivno namagalisya vitisniti zustrichami u komsomolskomu klubi Kritika silnoyi tradiciyi vechornic u Golinci bula navit u rajonni presi Lokalna govirka Golinska govirka nalezhit do riznovidu pivnichno poltavskogo dialektu ukrayinskoyi movi mezhi yakoyi zbigayutsya iz starim pivdennim kordonom kolishnoyi Bahmackoyi sotni Nizhinskogo polku ta pivnichnim Priluckogo polku Getmanshini u susidnij Tinici ta Kureni ninishnogo Bahmackogo rajonu vzhe insha dialektna specifika Golinska govirka harakterizuyetsya vimova poslidovne pom yakshennya bukvi l lovko Lyukera im ya Volochka im ya Valentina glibokij tverdij zvuk ch ta sh gramatika vipadinnya odnogo prigolosnogo zvuka yaksho voni stoyat poruch vona depivska zamist vona deptivska tobto z sela Deptivka nalij trohi syudi Hapit zamist nalij trohi syudi Hvate poslidovna zamina mb ta nd vona sandvirska zamist vona sambirska tobto meshkanka sela Malij Sambir simnya zamist sim ya peretvorennya m yakogo zvuka lye ta po z rosijskih zapozichen na lya ta po mama v golod robili lyaposhki iz lipi ta konyushini leksika gomoniti zamist balakati rozmovlyati kahlyeti zamist kotleti zaledvi zamist zaledve naritnik byustgalter stverdna chastka ege zamist tak abo da sho vidpovidaye slovackim dialektam do 1990 ih rokiv pomidori v seli poslidovno nazivali baklazhanami frazeologiya korova dobrenna bula velika korova vin molodij bachish hazyajstvo naptashiv zaviv pticyu dak toj koli ti poyidesh u Bahmach v sensi otzhe nimec poliz po kurku a ya hamil hamil i vtekla na gorod hamil hamil shvidenko mershij a nu podaj meni togo goluba v sensi golubcya strava darom darovano chogos duzhe bagato vvecheri i v kart gulyali duzhe prijomna zhinka v sensi priyemna simpatichna lichit jomu vrachom but ce robota same dlya ciyeyi lyudini klubanyami vihodit zgustki krovi Oselya Na kozackij spaskij storoni zabudova perevazhno 1960 tih rokiv derev yana vnutrishnye planuvannya nablizhene do tradicijnogo dovoyennogo majzhe povsyudnij podil velikoyi kimnati velikoyu shafoyu pich na pospolitij mihajlivskij perevazhno ceglyana vnutrishnye planuvannya dovilne netradicijne U U starih budinkah poshirene uteplennya stin suhim ocheretom Dahi metalevi chastkovo shiferni Tradicijnih strih nemaye zovsim Poodinoki vipadki vlashtuvannya dekorativnih balkoniv Derev yani budinki farbovani u temno sini abo granatovi kolori Gospodarstvo Kuhnya U tradicijnij kuhni golinciv vidilyayetsya z bilogo buryaka solonina tushena kartoplya z m yasom i tushkovana kapusta z gribami Kultura vipikannya rzhanogo hliba pri chomu tisto na hlib gotuvali do shid soncya vchinyali dizhu Takozh zhitni pirizhki z vishnyami velikogo rozmiru Alkogol u XVIII stolitti vishnivka u HH samogon Pitvo berezovij sik konservuyut u bankah sotnyami litriv Ranishe dodavali yachmin teper chastishe limon kiseli pri chomu najposhirenishij z vishni chastina pominalnogo menyu kompot iz yagid buzini Pominalna kutya polamani solodki bubliki rozmocheni u teplij vodi yaki yidyat lozhkami Hocha v de yakih rodinah roblyat klasichnu z risom ta rodzinkami Alkogol Do XXI stolittya poshirene hocha shiroko vzhivayut kazonnu gorilku zavodske vino Igri Na svyato Presvyatoyi Troyici u seli molod stikalasya na veletensku gojdalku na yakij rozgojduvalisya z velikoyu amplitudoyu parubki z divchatami Tradiciya kategorichno pripinena u 1950 tih pislya zagibeli na cij rozvazi priyizhdzhogo molodika U sovyecki chasi bulo poshireno kartyarstvo Vechornici ta zibrannya molodih na hatah u starshih lyudej peretvorilisya u 1960 ih rokah na spravzhni klubi kartyariv yaki diyali do glibokoyi nochi U chasi nezalezhnosti nespodivano reanimuvali gulyannya na Ivana Kupala z 5 na 6 lipnya yake bagatma sprijmayetsya yak svoyeridnij den sela Stateva kultura Dovoli stroga i strimana u porivnyanni z Slobozhanshinoyu chi Pravoberezhnoyu Ukrayinoyu hocha do Golodomoru shiroko pobutuvali vechornici na yakih buli poshireni pozashlyubni statevi zv yazki ale u bilshosti vipadkiv voni prizvodili do oficijnih shlyubiv Osnovi statevoyi kulturi pidirvani Golodomorom isnuye vipadok odruzhennya brata iz sestroyu z rodini yaku komunisti povnistyu vinishili golodom a najbilshe Drugoyu svitovoyu vijnoyu na yakij stalinisti doveli do smerti tretinu cholovichogo naselennya Golinki Demografichna kriza vkorinila tradiciyu koli starshi zhinki vdovi bud yakogo viku shodyatsya iz molodshimi abo j navit asocialnimi cholovikami hvorimi alkogolikami bezrobitnimi Do takih shlyubiv chasto rekrutuyutsya choloviki ta zhinki iz susidnih sil Gajvorona Grigorivki Deptivki Dmitrivki Vesilni obryadi U XIX st molodi golinci ta golinchanki ohoche odruzhuvalisya z divchatami ta hlopcyami z susidnih sil Pobutuye prikazka Hochesh mati dobru hazyajku beri divchinu z Deptivki hochesh mati torgashku beri z Tinici a hochesh banditku to Velikogo Sandvora Sambora Pobratisya u Golinku vvazhalosya velikoyu vdacheyu bo to bulo bagate kozacke selo Strogo dotrimuvalasya tradiciya staviti mogoricha parubkam iz Deptivki Grigorivki Velikogo Sambora yaksho golinskij tam shukav sobi paru Shopravda sama Golinka bula nastilki velikoyu sho pravilo mogoricha poshiryuvalosya navit na parubkiv iz susidnih kutkiv vseredini sela a yih na poch XX st bulo bilya tridcyati Ivan Vasilovich Migirich 1919 r n svidchit Poyihav mij brat svatati moyu zhinku u susidnij hutir kolo Deptivki Tam bulo 17 hat teper tam nema nichogo Tak parubki ne puskali jogo do vorit stgyanuli yih cipkami i taki vityagnuli z mene mogorich Pohovalnij obryad U Golinci dosi zbereglisya arhayichni tradiciyi pohovalnogo obryadu tipovi dlya Chernigivshini Zokrema vidrazu pislya smerti u hati pokijnogo vidkrivayut vorota pri chomu bigom Vinosyat trunu iz podvir ya cherez bramu samu bramu negajno prichinyayut abi dusha ne povernulasya Do seredini 1980 tih majzhe obov yazkovim bulo golosinnya do yakogo vdavalisya vinyatkovo zhinki Obryad golosinnya vikonuvavsya najblizhchimi rodichami pomerlogo traplyalosya sho ce robila j nevistka vipadok u 1990 tih v rodini Andriya ta Viri Nosenkiv U tekstah golosinnya prisutni obrazi dovkolishnoyi prirodi dereva zhito sonce pogoda yaka po svoyemu vikazuye skorbotu za pomerlim Koli obryad golosinnya buv poshirenim i stalim vono malo potuzhnij emocijnij vpliv na prisutnih pri chomu na miskih meshkanciv vinyatkovo gnityuchij azh do travmuyuchogo svidchennya Volodimira Naumenka Teper trunu z nebizhchikom ne nesut na vidspivuvannya do cerkvi a provodyat obryad vdoma ta na cvintari Hovayut na drugij den pislya smerti Vsi hto prihodyat na pohovannya ne vitayutsya osoblivo za ruku Za dovgij chas vidsutnosti svyashenika u seli sformuvalasya grupa zhinok ta cholovikiv yaki samostijno chitali psaltir nad mertvim Gotuyetsya pominalna kutya ce polamani solodki bubliki rozmocheni u teplij vodi yaki yidyat lozhkami Majzhe zavzhdi pominki suprovodzhuyutsya vipivkoyu vzhivayut samogon vlasnogo virobnictva Charku podaye rodich pomerlogo sin dochka po cherzi kozhnomu gostyu Toj vstaye i kazhe Nehaj carstvuye Pominki vidpravlyayut chotiri dni pospil pislya pohovannya potim na 9 ij den 40 ij pivroku rik Todi zh idut na cvintar do mogili Znovu charka jde kolom ale lyudi bukvalno prigublyut alkogol trohi vidlivayut na mogilu pid hrest Ranishe isnuvala stala tradiciya plakan ta prichitan Zdebilshogo movchat korotko zgaduyuchi zaslugi pokijnogo chi yakis storonni obstavini z jogo zhittya Praktichno kozhen velikij kutok maye vlasnij cvintar Chajka Centr Kartoplyanivka Vidpovidno hovayut na vlasnomu kutku Cvintari U seli narahovuyetsya shistnadcyat cvintariv pri chomu dva cerkovni faktichno ne isnuyut takozh povnistyu zaharasheno Hrapalivskij cvintar V usnij movi pobutuyut nastupni nazvi cvintariv Mihajlivskij bik Vasilenkove kladovishe kutok Golubivka perevazhno kozacke Volkivske kladovishe pohovannya shesti ditej rodini Prokopenkiv zhertv Golodomoru 1932 1933 Gaponivske kladovishe chastkovo kozacke za nazvoyu kutka Gaponivka Kozirivske kladovishe chastkovo kozacke na kutku Gaponivka Hrapalivske kladovishe chastkovo kozacke na kutku Hrapalivka Gedzekivske kladovishe za nazvoyu kutka Gedzekivka perevazhno krestyanske Shlyahivske kladovishe chastkovo kozacke hovali takozh krestyan zokrema Potebenok Lihomanove abo Chajkivske kladovishe vid prizvisha Lihoman gospodar z XIX stolittya sho podaruvav zemlyu pid cvintar Mihajlivske kladovishe cerkovne znishene komunistami Spasivskij bik Trocivske kladovishe kozacke takozh pidhoroneni stalinski soldati Sumovicke kladvishe kozacke najbilshe v Golinci oblashtovano na skifskij mogili Ripivske Garmashivske kladovishe kozacke pohovannya ditej zhertv Golodomoru 1932 1933 Knishivske kladovishe starovinne kozacke z pohovannyam kozaka Raguli Andriyivske kladovishe kozacke Hilkivske kladovishe kozacke Spasivske kladovishe cerkovne isnuye kilka mogil pidhoroneni nimecki soldati Takozh v kozackij polovini sela zbereglisya cvintarni teritoriyi pryamo v gorodah u 50 100 m vid oseli napriklad u sadibi Vasilya Lazorenka 1927 2010 Chitka abo priblizna informaciya mistitsya priblizno na 1 6 chastini pohovan do 3 000 tisyach mogil z nih pomitna chastka granitni nadgrobki ale bilshist metalevi hresti abo tumbi zokrema j iz komunistichnimi pentagramami U 1980 tih akt vandalizmu na teritoriyi Mihajlivskogo cerkovnogo cvintarya koli pri budivnictvi klubu bilya fundamentu hramu virito ostanki golinciv Kistki j cherepi peremishano iz budivelnim smittyam pislya chogo cya blyuznirska sumish vikoristana dlya pobudovi dambi cherez richku Yacunku vid kutka Chajka do Hilkivki Hovayut nebizhchikiv u porivnyano neglibokij yami 1 metr 80 santimetriv Ce poyasnyuyut suhimi gruntami sela Narodni viruvannya Golinka u susidiv mala slavu vidomskogo sela Zreshtoyu yak i bilshist kozackih sil Yih meshkancyam susidi kripaki pripisuvali chaklunski vlastivosti Hocha j dosi v seli vidomi zhinki sho uspishno likuyut zamovlyannyami Zokrema 2010 odna z takih znaharok na kozachij storoni zasluzhila za svoyi vminnya novij parkan PromisliVitryaki Na teritoriyi ta okolicyah sela do Drugoyi Svitovoyi vijni diyalo 14 vitryakiv Yih konstrukciya bula tipovoyu dlya Chernigivshini Ostannij vitryak buv demontovanij na kutku Sumovicya u 1960 tih rokah Mislivstvo U seli shoroku vidznachayut pochatok ta zakrittya sezonu polyuvannya Misliviski ugiddya roztashovani na pivden vid sela Golinka v urochishi Chumalove Polyuyut na kabana lisicyu zajcya ta vovka Iz sanitarnih mirkuvan polyuyut na hizhih ptahiv shuliku Bdzholyarstvo Rozvinute z polskih chasiv Najvidomishi rodini pasichnikiv Nedbajli Lazorenki Ripi Na 2012 u seli bulo blizko 15 pasichnikiv ta 300 vulikiv Kartoplyarstvo Stabilnij eksport golinskoyi kartopli na Donbas Rekordnij vrozhaj 2011 roku Tvarinnictvo Pislya Drugoyi svitovoyi vijni potuzhni tvarinnicki kompleksi rozkvit yakih pripav na 1980 ti roki Ptahivnictvo Molocharstvo Ribalstvo U 2000 ih rokah yakisna zhiva riba korop postachayetsya iz stavkiv Velikogo Sambora Lovlya ribi u vodojmah Golinki zanepala pislya obmilinnya richki Zarukavna ShkolaU chasi Getmanshini kursi gramoti diyali pri miscevih cerkvah XIX stolitti u Golinci diyalo tri shkilnih zakladi tak zvana cerkovna znahodilas bilya Mihajlivskoyi cerkvi pochatkova 1 4 klas perebuvala navproti staroyi silskoyi radi zemska 5 7 klas poblizu Spaso Preobrazhenskoyi cerkvi Oficijna data zasnuvannya Golinskoyi shkoli 1880 rik Ale z 1904 roku diyalo she 1982 zbudovano nove primishennya shkoli Na zadnomu podvir yi oblashtovano velikij polovij tir iz galereyami vognevih rubezhiv ta zemelnimi sporudami Zaraz zanehayanij Pislya zvilnennya vid SSSR u seli prodovzhuye diyati zagalnoosvitnya shkola I III stupeniv roztashovana u suchasnomu dvopoverhovomu primishenni po vul Nezalezhnosti 59 Kilkist uchniv u 1990 ih kolivalasya v mezhah 100 cholovik Ale 2009 2010 navchalnij rik u shkoli 45 uchniv sho zagrozhuye ponizhennyam statusu shkoli iz serednoyi do nepovnoyi serednoyi 2010 shkola nepublichno vidznachila 140 richchya z dnya zasnuvannya U primishenni shkoli pracyuye dityachij navchalnij zaklad Teremok u yakomu vihovuyut do desyati ditej zaviduvachka zakladu Nadiya Pavlivna Troc Poshta i zv yazokPostijna poshta isnuye v seli z chasiv Getmana Kirila Rozumovskogo koli v Golinci bula roztashovana sotenna kancelyariya Koributivskoyi sotni Priluckogo polku Zaraz diye viddilennya zv yazku u skladi zaviduvachki i troh listonosh Poshtove viddilennya volodiye vlasnim shtempelem 2010 u seli z yavilisya pershi abonenti merezhi Internet kilkist yakih do 2012 zbilshilasya do desyati Mobilnij zv yazok pidtrimuyetsya klyuchovimi nacionalnimi operatorami ale na bilshosti kutkiv vin nechitkij pri chomu chasto gusto znikaye zovsim u domivkah Takozh na pivnich vid sela roztashovana potuzhna ustanovka kosmichnogo ta aeropovitryanogo zv yazku de ohoroncyami pracyuyut dva meshkancya Golinki Silska radaSekretar Golinskoyi silskoyi radi ta direktor TOV Ukrayina Oleksandr Kushnirenko na Den sela 2012 roku U skladi silskoyi radi 12 deputativ Do zhovtnya 2010 roku bilshist iz nih predstavlyalo partiyu Batkivshina Yuliyi Timoshenko yaki u svoyu chergu pracyuvali na riznih posadah u firmi Na vibori 31 zhovtnya 2010 pishli yak pozapartijni ale vzhe vesnoyu 2011 bilshist iz obranih deputativ samovilno vstupili do provladnoyi Partiyi regioniv Z 12 deputativ lishe dvoye mayut vishu osvitu Lidiya Kulik ta Ganna Ripa Natomist golova silradi Nataliya Vernigora 1968 ta sekretar Olena Kuzko 1975 vzhe 2010 roku stali chlenami Partiyi regioniv Pam yatkiCeglyanij fundament Spaso Preobrazhenskogo hramu 1868 roku Ambulatoriya pereobladnana pid cerkvu z odnim prestolom i p yatma kupolami Pam yatnik zagiblomu komunistu 1918 tov Guz Starovinni kozacki cvintari u zanedbanomu stani takozh t zv kupleni mogili iz kam yanimi nadgrobkami Kam yanij hrest kozaka Procenka iz simvolikoyu Golinskoyi sotni na Lihomanovomu cvintari XIX st Pam yatnik zhertvam stalinskih mobilizacij 1941 ta 1943 rokiv Bojovij tank u centri sela samohidna artilerijska ustanovka ISU 152 prodanij 2008 roku za 20 000 grn peregnanij do m Bahmach Tradicijna golinska hata kozaka Maksima Nosenka iz murovanoyu pichchyu Budivlya staroyi shkoli ta staroyi silradi v avarijnomu stani Flora i faunaGolinka vhodit do Bahmacko Kremenchuckogo geobotanichnogo okrugu z cikavim floristichnim skladom ridkisnih vidiv roslin Ce obumovleno misceznahodzhennyam sela na mezhi Pripoliskoyi ta Lisostepovoyi floristiko sozologichnih oblastej Zokrema nedaleko vid Golinki zustrichayetsya roslina Dactylorhiza fuchsii Druce a bilya samogo sela Proliska Sibirska z rodini lilijnih SCILLA SIBIRICA HAW bagatorichna roslina do 20 sm zavvishki Perevazhayuchi grunti torf yano bolotni ta torf yani nizinni VodojmiCherez selo protikaye r Golubivka yaka dilitsya na dva plesa Yacunka ta Gaponiha Z 1980 tih kupatisya hodyat perevazhno na kaskad ozer stavkiv yaki roztashovani na zahidnij okolici sela ce Kaho vka Stu pnik Gandzharine Na teritoriyi Golinskoyi silskoyi radi nalichuyetsya 80 6 gektariv zemel vodnogo fondu ta 13 stavkiv Torf yani bolota Lisovij fondSilska rada kontrolyuye 295 3 gektariv zemel lisovogo fondu Naprikinci XX stolittya u Golinci znachno zbilshilasya stihijna zalisnenist teritoriyi sela sho pov yazano iz znelyudnennyam Golinki ta padinnyam interesu do virubki derev na drova EnergetikaV okolicyah Golinki znachni pokladi torfu riznoyi yakosti Promislovij vidobutok trivav do seredini 1970 tih rokiv Ale u seli pid chas usiyeyi sovyeckoyi okupaciyi vidchuvalasya kriza palnogo oskilki vlada trimala visoki cini i na drova i na torf a za zrub bud yakogo dereva u mezhah sela zhorstko karali U 2000 ih rokah organizovana zakupivlya drov perevazhno iz Ichenskogo zapovidnika U 2000 ih rokah stvoreno proekt gazifikaciyi Golinki Osnovni komunikaciyi buli pidvedeni do sela she 2008 roku ale cherez chergovu zminu vladi gazifikaciyu ne zaversheno Vidomi lyudiZ Golinkoyu pov yazani Batko korolya Rechi Pospolitoyi Yarema Vishneveckij Pershij sotnik kozackoyi Ratushi s Golinka Georgij Yurko Demchenko Korol Shveciyi ta Ukrayini Karl HII Rid priluckoyi polkovoyi starshini Nosenkiv horunzhi Getman Livoberezhnoyi Ukrayini Ioann Samojlovich Getman Ukrayini Ioann Mazepa Getman Ioann Skoropadskij ta jogo nashadki Getman Kirilo Rozumovskij Moskovskij vijskovij zlochinec Oleksandr Menshikov Sotnik Ulas Zhurakovskij Sotnik Vasil Rudkovskij Rodina pravoslavnih svyashenikiv Samojlovichiv Borovskih Ikonopisec ta hudozhnik Petro Rogulya 1725 1800 U Golinci narodilisya Semen Koshovij vidatnij kobzar vchitel Ostapa Veresaya 1870 1933 kanonizovanij RPC pravoslavnij monah Shmakivskogo monastirya na Dalekomu Shodi 1956 doslidnik harchovih tehnologij vikladach Universitetu harchovih tehnologij Andrij Grinac 1895 1970 ti ukrayinskij vijskovik Yevgen Luchenko 1914 1998 hudozhnik pejzazhist 1930 tih rokiv uchen Fedora Krichevskogo Volodimir Nau menko golovnij redaktor zhurnalu Berezil Nacionalnoyi spilki pismennikiv Ukrayini Petro No senko 1911 1993 zhurnalist redaktor rajonnih gazet Prapor Zhovtnya m Romni 1936 41 Leninskim shlyahom smt Dubov yazivka 1946 1949 Mihajlo Potebenko 1937 narodnij deputat Generalnij prokuror Ukrayini 1998 2001 Petro Potebenko 1935 prorektor z finansovo gospodarskoyi roboti Nacionalnoyi akademiyi prokuraturi Ukrayini Cila nizka urodzhenciv s Golinka zhivut u mistah Bahmach Konotop Sumi Lozova Dnipropetrovsk Priluki Kiyiv do 200 osib a takozh emigruvali do Bilarusi Rosijskoyi Federaciyi zokrema pracyuyut v organah FSB ta MVS RF Tradicijni prizvisha U Golinci do oseni 2010 roku zberigsya 31 kozackij rid iz 63 oh prizvisha yakih fiksuye perepis Malorosijskoyi Kolegiyi she z 1725 a takozh shlyahetski rodi epohi Rechi Pospolitoyi sho pokozachilisya Lazore nko Gorba ch Orobe j Artyu h Yu shenko Paliye nko Kolodi j Klime nko Gapo nenko Hilko Ri pa Kiriye nko Gi rman Verni gora Goncha r Perede ra Shevche nko Kozi r Ma rchenko Kova l Kovale vski Lu cik Lucenki Mi gal Onishenko Pogori lij Bo klag Tkache nko U seredini 18 st v Golinci dodalisya novi kozachi rodi No senko u Krasnokolyadinskij sotni z 1732 Proce nko Guz Be lmas Bilda Savu ckij Pa shenko Mirone nko Skri pka Maze pa Garma sh Gladu n Bo jko Andriye nko Nedba jlo Boroda Grishko Ivano v Delva Shapar Shaparenko Telyuk Migi rich Troc Trocenko Kompa nec Golovko Yacu n Mahota Zdir Lesenko Ignatenko Zubenko Liva k Prokope nko Ski ba Ko bec ostanni dva kozachi rodi sela Deptivka Takozh tradicijnimi ye prizvisha Knish Tala sh Potebe nka Yurko Ba rdash Bori senko Povire nnij Panibra tec Tonkono zhka Buble j Molyuga Otroshe vskij Nago rnij Nesku ba Rogulya Grabi na Gorovi j rodina chumakiv Portni j bilshist z yakih nekozackogo u tomu chisli pospolitogo pohodzhennya Rodina z prizvishem Kucevo l vede pochatok vid reyestrovanij kozakiv Zaporizkoyi Sichi Poodinoki negolinski rodi Sahnyuk Slashi na Konoval Shershen U XXI st v seli z yavilisya rodini z prizvishami Semili t Posipa ka iz Tereshihi Si dorov Problemi transkripciyi golinskih prizvish Cya stattya mozhe mistiti originalne doslidzhennya Bud laska udoskonalte yiyi perevirivshi sumnivni tverdzhennya j dodavshi posilannya na dzherela Tverdzhennya yaki mistyat lishe originalne doslidzhennya mayut buti vilucheni lyutij 2021 Prizvisha meshkanciv Golinki vidtvoryuvalisya sotennimi kancelyariyami Getmanshini za principom ukrayinskogo pravopisu yak chuyemo tak i pishemo V takij zhe sposib napisannya prizvish perenosilosya v dokumenti Rechi Pospolitoyi ta Moskovskoyi derzhavi yaki ukladalisya polskoyu ta rosijskoyu movami Navit u dokumentah Rosijskoyi imperiyi vid 1861 sho posvidchuvali zvilnennya vid kripactva chastini golinciv na odnomu arkushi mistyatsya prizvishe volosnogo pisarya Ripa ta zvilnenogo kripaka na prizvishe Potebenka Natomist v XX stolitti u dokumentah rosijskoyu movoyu voni vzhe buli Repa ta Potebenko Vstanovleno sho sistematichne vikrivlennya i navit pereklad prizvish za rosijskim zrazkom v oficijnih dokumentah z yavilosya v chasi radyanskoyi okupaciyi a osoblivo zh pislya Drugoyi svitovoyi vijni u 1960 70 tih rokah Zafiksovani desyatki sprob pracivnikiv pasportnih stoliv Konotopa Dnipropetrovska Harkova ta Kiyeva vipravlyati starodavni prizvisha na rosijskij kopil Rusifikaciya torknulasya nasampered prizvish kozackih rodiv Ripa na Ryepa Lazorenko na Lazarenko Girman na German Troc na Troc Kovalivskij na Kovalevskij Kozir na Kozir a takozh inshih Gorovij na Gorovoj Potebenka na Potebenko Povirennij na Poverennij Do kancelyarskoyi kakafoniyi dodalasya problema nagolosiv v usnomu movlenni poza Golinkoyu perevazhno u zrosijshenih mistah Voni sistematichno spotvoryuyutsya u prizvishah Kompane c ros Kampanye c zamist Kompa nec Molyu ga ros Malyu ga zamist Molyuga Borise nko ros Barisye nka zamist Bori senko Miro nenko Miro nyenka zamist Mirone nko Go rbach ros Go rbach zamist Gorba ch Pove rennij ros Povye ryennij zamist Povire nnij Deyaki prizvisha iz zminenim nagolosom na rosijskoyu vimovoyu vzagali ne mozhna rozpiznati yak golinski napriklad Nose nko ros Nasye nka zamist No senko tosho Na golinskih cvintaryah mozhna poruch pobachiti mogili blizkih rodichiv yaki z voli chuzhoyi kancelyariyi mayut vidminni prizvisha Ripa ta Ryepa Povirennij ta Poverennij Kovalivskij ta Kovalevskij Girman ta German tosho Hocha chasto gusto rodichi ignoruvali kancelyarski vtruchannya i na mogilah pisali spravzhni kozacki prizvisha ne zvazhayuchi na oficijni pasportni dani Problema kolonialnoyi transkripciyi prizvish sprovokuvala nizku neporozumin na nezruchnostej pri ukladanni dokumentiv na spadok viznachennya stupeni sporidnenosti tosho Ale golovne radyanska rusifikatorska politika shodo ukrayinskih prizvish stala she odnim diyevim instrumentom dezintegraciyi golinskoyi spilnoti yak 300 richnogo fenomena pivnichno shidnoyi Ukrayini Vulichni imena Pomitnu rol u tradicijnij kulturi sela vidigrayut tak zvani vulichni imena meshkanciv Golinki Prichina yih poyavi velika kilkist tezok ta odnofamilciv sho zavazhalo shvidko zbagnuti pro kogo same jdetsya u bagatotisyachnomu silskomu kolektivi Vulichni imeni podilyayutsya na privatni ta rodovi Pershi pomirayut razom iz svoyimi vlasnikami i yak pravilo mayut ironichnij abo navit gluzlivij harakter drugi peredayutsya do p yatogo i shostogo pokolinnya ta priv yazuyutsya do imeni realnogo prashura Privatni vulichni imena harakterizuyutsya vluchnistyu a podekudi j nebudennim komizmom sho robit yih nadzvichajno trivkimi v povsyakdennij komunikaciyi tretih osib Isnuye pravilo pryamo chi u prisutnosti nosiyiv vulichnogo imeni jogo ne vimovlyayut ce vvazhayetsya velikoyu beztaktnistyu Z inshogo boku u bilshosti vipadkiv lyudi ne zrozumiyut pro kogo same jdetsya dopoki ne zgadayut vulichne im ya personi abo rodini Transportne spoluchennyaShodnya vidpravlyayetsya avtobus za rejsom Bahmach Golinka U p yatnicyu ta nedilyu dva rejsi U rusi 1 god 1 god 20 hv TakozhPerelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Chernigivska oblast PosilannyaZh Pam yatki Ukrayini Ch 3 1990 Stor 19 Stattya Yaroslava Dashkevicha Polki Polkovi sotni Livoberezhzhya Vѣdomost kolikoe chislo v Sanborskom dvorѣ kotoroj prezhde sego bival do dvora Baturinskogo i pri nem sela i vsyakie zavodi imѣyutsya Mazepina kniga 1726 Arhiv originalu za 7 kvitnya 2014 Procitovano 2 zhovtnya 2011 Andzhej Mencvel Rodinna Yevropa vpershe Seriya Universitetski dialogi Lviv 2007 S 16 Sergij Pavlenko Mikrotoponimi Chernigovo Sivershini Chernigiv PAT PVK Desna 2013 600 18 listopada 2017 u Wayback Machine ISBN 978 966 502 543 6 Grigorij Kvitka Osnov yanenko Tvori K 1969 T 3 S 508 Grigorij Kvitka Osnov yanenko Tvori K 1969 T 3 S 499 Opov Pidbrehach Vidpatronimni ojkonimi Ukrayini na inci Dmitro Buchko Zbirnik dokumentiv 1726 roku Mazepina kniga Upor ta vstupna stattya I Sitogo Chernigiv CNTEI 2005 S 169 Zbirnik dokumentiv 1726 roku Mazepina kniga Upor ta vstupna stattya I Sitogo Chernigiv CNTEI 2005 S 314 Dmitro Isayev Karta Kozacka Ukrayina 16 18 stolit Derzhavna sluzhba geodeziyi kartografiyi ta kadastru Kiyiv 2011 Arhiv originalu za 19 kvitnya 2014 Procitovano 14 listopada 2011 Zbirnik dokumentiv 1726 roku Mazepina kniga Upor ta vstupna stattya I Sitogo Chernigiv CNTEI 2005 524 s Zbirnik dokumentiv 1726 roku Mazepina kniga Upor ta vstupna stattya I Sitogo Chernigiv CNTEI 2005 S 41 Revizka skazka s Golyunki Golenki ta s Deptivki Borzenskogo okrugu Chernigivskogo namisnictva 11 kvitnya 1782 roku Vityag pro goliv rodin CDIAK U F 1219 Op 1 Spr 736 Materialy dlya normalnoj ocenki zemel v Konotopskom u Chernigovskoj gub Kiev 1911 S 26 27 Chernigovskaya pamyatka Karmannaya spravochnaya knizhka na 1896 97 gg Chernigov 1896 S 22 23 Arhiv originalu za 19 veresnya 2020 Procitovano 17 lyutogo 2012 PDF Arhiv originalu PDF za 7 serpnya 2014 Procitovano 22 serpnya 2014 Imennoj spisok ranenyh i bolnyh voinov nahodyashihsya v gospitalyah i lazaretah Vyp V VI 1915 S 169 Imennoj spisok ranenyh i bolnyh voinov nahodyashihsya v gospitalyah i lazaretah Vyp I 1915 S 120 Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 14 serpnya 2012 CDAVO m Kiyiv f 4633 op 3 spr 1681 spr 1815 Nacionalna kniga pam yati zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv v Ukrayini Chernigivska oblast PDF Arhiv PDF originalu za 30 kvitnya 2012 Procitovano 30 kvitnya 2012 Spiski zagiblih F 9030 op 2 spr 1 svidchennya ochevidciv F 9030 op 1 spr 75 Pam yat narodu ne ubiyenna Ce tvij Yasyu did Starshe pokolinnya rozpovidaye molodi pro golod 1932 lt 1933 rr Uporyad T P Demchenko L O Legenka I G Karpova lt Chernigiv Nizhin 2005 lt S 8 Pam yat narodu ne ubiyenna Svidchennya pro golodomor 1932 lt 1933 rr ta golod 1946 lt 1947 rr na Chernigivshini Uporyad T P Demchenko L O Legenka I G Karpova lt Chernigiv 2006 lt S 14 lt 18 Nacionalna kniga pam yati zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv v Ukrayini K 2008 Svidchennya pro smert vid golodu 5 osib Katerini Kostivni Paliyenko Andriyenko 1930 r n zapisani u serpni 2010 Arhiv gazeti Golinka Svidchennya Nini Gaponenko zapisani u listopadi 2015 Arhiv gazeti Golinka Svidchennya Varvari Prokopenko Gorbach 1925 r n zapisani u listopadi 2011 Arhiv gazeti Golinka PDF Arhiv originalu PDF za 8 lyutogo 2015 Procitovano 8 lyutogo 2015 Arhiv originalu za 14 bereznya 2016 Procitovano 19 zhovtnya 2014 GDA SB Ukrayini m Sumi spr P 13548 DASO f R 7641 op 1 spr 271 Nacionalnij bank represovanih Zapis 48824 Arhiv originalu za 26 travnya 2012 Procitovano 4 lyutogo 2012 Svidchennya mekshancya s Golinka Ivana Migiricha 1918 r n Zapis vid 25 07 2010 Arhiv redakciyi gaz Golinka Detstvo vojny 1941 1945 gg Zhivye svidetelstva Belarusi Sostaviteli L A Aleksandrenko i dr Minsk 2011 S 82 84 Arhiv originalu za 3 listopada 2013 Procitovano 18 lyutogo 2012 Selo v roki vijni Sajt serednoyi shkoli s Tinicya Povertajsya do kazkovogo lisu Gazeta Dzerkalo Tizhnya Reportazh pro Mihajla Potebenka nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 3 lyutogo 2014 Procitovano 12 chervnya 2022 Svidchennya meshkanki s Golinka Odarki Golovko materi Mariyi Grishko 1927 r nar Zapis vid 25 07 2010 Arhiv redakciyi gaz Golinka Arhiv originalu za 5 zhovtnya 2018 Procitovano 16 bereznya 2016 Nosenko P G Udarnik Gerbert i jogo den P Nosenko Molodij komunar 1933 28 lyutogo Zamalovka reportazh pro bahmackogo nimcya Gerberta Shmidta yakij doglyadaye kolgospnih konej Vtracheni vitryaki Chernigivshina Arhiv originalu za 2 kvitnya 2015 Procitovano 25 bereznya 2015 Arhiv originalu za 7 kvitnya 2014 Procitovano 2 zhovtnya 2011 Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 14 serpnya 2012 Arhiv originalu za 26 travnya 2009 Procitovano 25 serpnya 2010 A P Tertishnij Floristiko sozologichne rajonuvannya pivnichnoyi chastini Livoberezhnogo lisostepu Ukrayini Arhiv originalu za 12 kvitnya 2011 Procitovano 25 serpnya 2010 Arhiv originalu za 3 lyutogo 2014 Procitovano 12 chervnya 2022 Arhiv originalu za 24 veresnya 2020 Procitovano 1 zhovtnya 2012 Arhiv originalu za 24 travnya 2014 Procitovano 29 lipnya 2012 IR NBUV I 54344 54345 Reviziya Priluckogo polku 1740 roku Ark 158 160 DzherelaSlovar Brokgauza i Efrona Lazarevskij A M Opisanie staroj Malorossii T 3 Polk Priluckij K 1902 M Grushevskij Istoriya Ukrayini Rusi Tom VIII VII Ukrayinskij kolonyizacijnij pohid na shid 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopedichnij dovidnik Priluchchina Nizhin 2007 S 125 Avtori uporyadniki D Shkoropad O Savon Golinka Chernigivshina Enciklopedichnij dovidnik Kiyiv Ukrayinska Radyanska Enciklopediya 1990 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Tizhnevik Panorama Sumshini 1996 Olga Kovalevska Ivan Mazepa u zapitannyah i vidpovidyah K 2008 S 45 Osobistij katalog zhurnalista Rostislava Martinyuka http www nature org ua chernig 02 6 htm 8 bereznya 2008 u Wayback Machine http www mskifa narod ru sokurunci html 21 grudnya 2007 u Wayback Machine Genealogicheskij forum Koributovskaya sotnya 11 travnya 2015 u Wayback Machine Karta Priluckogo kozackogo polku iz sotennim selom Golinka 17 lipnya 2017 u Wayback Machine Voda ta vogon u likuvalnij magiyi Ukrayinska narodna medicina nedostupne posilannya z lipnya 2019 Citata z dovidnika Malorosiya Gazeta Poradnik nedostupne posilannya z lipnya 2019 Kozactvo Livoberezhnoyi Ukrayini i rosijsko turecka vijna 1735 1739 6 bereznya 2016 u Wayback Machine Dmitro Shkoropad Priluckij polk yak vijskovo administrativna odinicya v 1700 1781 rr Vodohresha u Golinci Gazeta Sivershina 2013 28 bereznya 2014 u Wayback Machine