Остарбайтери (нім. Ostarbeiter — «східні робітники») — німецький термін для означення людей, вивезених гітлерівцями зі східних окупованих територій, переважно з Райхскомісаріату Україна, протягом Другої світової війни на примусові роботи до Німеччини.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5TDFkWFNVbGZUMU5VTG1wd1p5OHlOemx3ZUMxWFYwbEpYMDlUVkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Упродовж Другої світової війни на території нацистської Німеччини, її союзників та на окупованих Райхом землях працювало близько 13,5 млн чоловіків, жінок і дітей із 26 країн Європи. З них 4,5 млн були військовополоненими та 8,5 млн становили цивільні робітники й в'язні концентраційних таборів. Націонал-соціалістичне «використання іноземців» в 1939—1945 роках стало найбільшим в історії, з часів рабства, масовим застосуванням іноземців в економіці окремої держави. Жителі окупованих територій Радянського Союзу становили найбільшу групу цих примусових робітників. Наприкінці вересня 1944 р. в німецькій економіці працювало 7,9 млн іноземних цивільних та військовополонених, з яких майже 2,8 млн були доставлені з СРСР. Більше половини цієї робочої сили вивезли з території, яку нині обіймає сучасна Україна. Згідно з повоєнними підрахунками з сучасної території України було вивезено понад 2 млн робітників на примусову роботу до Третього райху. Але не всіх їх можна назвати остабайтерами. Робітники із Західної України (дистрикту Галичина), а також Західної Білорусі, Балтійських країн перебували в Райху в іншому політичному статусі.
Термінологія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDA5emRHRnlZbVZwZEdWeUxtcHdaeTh4T0RCd2VDMVBjM1JoY21KbGFYUmxjaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Згідно офіційних німецьких записів, наприкінці літа 1944 року налічувалось близько 7,6 мільйона іноземних робітників та військовополонених на території «Великого німецького рейху», які здебільшого були привезені туди силою. Таким чином, вони представляють приблизно чверть усіх зареєстрованих працівників у всій економіці Німецького Рейху на той час.
Була створена класова система серед привезених до Німеччини іноземних робітників (Fremdarbeiter). Багатошарова система базувалася на шарах національних ієрархій. Gastarbeitnehmer, так звані «гостьові працівники» з германських країн, Скандинавії та Італії, мали найвищий статус. До складу Zwangsarbeiter (примусових робітників) входили Militärinternierte (військові інтерновані), військовополонені, Zivilarbeiter (цивільні робітники); і насамперед польські в'язні із Генеральної губернії. Вони отримували знижену заробітну плату та продовольчі пайки, не могли користуватися громадськими приміщеннями (наприклад, громадським транспортом, ресторанами чи церквами), їм було заборонено мати певні предмети, а деякі з них (поляки) повинні були носити знак «P» прикріплений до їхнього одягу. Остарбайтерами були робітники, насамперед із Рейхскомісаріату Україна. Вони були позначені значком «OST» (Схід) (у червні 1944 їх було замінено на національні відзнаки — для українців — тризуб) і утримувались в суворіших умовах, ніж цивільні робітники. Вони були змушені жити в спеціальних таборах, які були обгороджені колючим дротом і охоронялись, і часто піддавалися свавіллю з боку гестапо та охорони промислових заводів. Наприкінці війни 5,5 млн остарбайтерів було репатріовано до СРСР.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE0THlWRU1DVTVSU1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ09TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0Y4eE9UUXlMbXB3Wnk4eU5UQndlQzBsUkRBbE9VVWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRakVsUkRBbFFqQWxSREFsUWprbFJERWxPRElsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRamhmTVRrME1pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
До початку німецько-радянської війни нацистське керівництво не планувало використовувати в промисловості своєї країни робочу силу з окупованих територій СРСР (зокрема, й з України). Навпаки, розроблялися схеми масової дискримінації та депортації мільйонів місцевих мешканців (генеральний план «Ост») та німецької колонізації захоплених радянських земель. Зрив планів «блискавичної війни» змусили Адольфа Гітлера частково змінити свої екстермінаційні плани й піти на використання трудових ресурсів із окупованих східних територій. Спершу нацистські посадовці та підприємці розраховували на кількамільйонну армію радянських військовополонених. Однак до кінця 1941-го із 3,5 мільйонів червоноармійців, які потрапили в полон, внаслідок нацистської політики геноциду 57 відсотків бранців не пережило голодну зиму 1941/1942-го. Відтак на захоплених територіях СРСР, на відміну від Польщі, основні зусилля були спрямовані на вербування цивільних робітників.
1939-1941
Перші українці опинилися на німецькій примусовій роботі ще влітку 1939. Це були мешканці окупованого угорськими військами Закарпаття, яких вивозили на роботу до Австрії. Наступними на початку вересня 1939 потрапили до Рейху галичани — військовослужбовці польської армії, які виявилися в полоні й з часом були переведені до розряду цивільних робітників.
Наступними на початку вересня 1939-го потрапили до Німеччини українці з Галичани та Холмщини — військовослужбовці польської армії, які опинилися у німецькому полоні і з часом були переведені у розряд цивільних робітників. Із вересня 1940-го українці прибували працювати до Райху в числі військовополонених і цивільних робітників із Франції, яка була одним із центрів міжвоєнної трудової імміграції із Західної України. Перші цивільні робітники з дистрикту «Галичина» почали добровільно виїжджати до Німеччини влітку 1941 року.
1941 — Німецько-радянська війна
Залучення цивільного населення із територій, захоплених за Бугом, Дніпром, Доном чи Окою, для робіт у рейху не передбачалось. Прагнучи не допустити серйозного провалу в економіці, котрій належало забезпечити усі мілітаристські потреби на майбутньому Східному фронті, правителі Німеччини вжили драконівських заходів.
Частково ліквідація нестачі працюючих покладалась на використання так званих «сільських помічників» - узаконене відпрацювання в селі протягом року випускників середніх шкіл та гімназій, мобілізації на посівну та жнива навіть учнів молодших класів. Проте основний тягар мав лягти на трудові ресурси окупованих європейських країн.
Так, до травня 1941 року до рейху було вивезено близько трьох мільйонів іноземних робітників. Однак у тому ж місяці гітлерівський режим, який готувався напасти на СРСР, мобілізував в армію ще близько двох мільйонів німців, у тому числі 679 тис. робітників галузей промисловості.
Зрив «блискавичної війни» восени 1941, необхідність проводити позиційні бойові дії та мобілізовувати все більше німецьких селян і робітників до армії змусили Гітлера частково змінити свої екстермінаційні плани й піти на використання трудових ресурсів з окупованих східних територій в економічних інтересах Третього Рейху.
Основними постачальниками робочих рук залишалися окуповані західні країни (у Франції, наприклад, навіть була створена служба обов’язкової праці), але погляди економічних органів Третьої імперії не забарилися зупинитися на неосвоєному ще багатстві - робочій силі, котрою були наші співвітчизники, що опинилися на тимчасово захопленій ворогом території, а також десятки тисяч радянських військовополонених.
Спершу зацікавленість з боку гітлерівських окупантів була проявлена саме до полонених. Вже в липні - серпні 1941 року керівництво Об’єднаного командування вермахту (ОКВ) розглядало можливість використання їх не тільки в зоні дії наступаючих армій, як практику валось до цього, але й на роботах у самому рейху.
Вкрай знесилені, виснажені, вони не могли, та й не бажали, трудитися ефективно, незважаючи на постійну загрозу смерті, котра не щадно косила їхні ряди, повноцінно замінити вибулих на фронт німецьких робітників. Тому досить швидко (а практично одночасно) прийшла черга широкого залучення до примусових робіт цивільного населення - допустити, щоб «пропадало» даремно стільки робочої сили практичні німці просто не могли.
У серпні 1941 року з’явилося розпорядження А. Розенберга про обов’язкову працю в окупованих східних областях. Про вивезення «робітників зі Сходу» як про практично вирішену справу в нацистському рейху заговорили в кінці вересня 1941 року.
Восени 1941 року органи трудової повинності почали створювати, зокрема, на території рейхскомісаріату «Україна», так звані вербувальні комісії. На перших порах їх цікавили лише кваліфіковані робітники для роботи на шахтах та підприємствах Рурського басейну, в деяких інших галузях господарства. Однак невдовзі нацистське керівництво утвердилось в думці, що «російська» робоча сила може бути використана в господарстві нової імперії значно ширше.
Вирішальною у цьому плані стала нарада, що відбулася 7 листопада 1941 р. в Берліні. Виступаючи на ній, надзвичайний уповноважений по здійсненню так званого 4-річного плану загарбання східних територій рейхсмаршал Г Герінг розпорядився вважати питання використання робочих рук зі Сходу в самому рейху остаточно вирішеним: «Російські робітники довели свою працездатність під час будівництва гігантської російської промисловості, тому ця працездатність має бути використана в ім’я імперії...»
10 січня 1942 року директивою А. Гітлера «Озброєння 1942» офіційно було закріплено перехід від концепції «бліцкрігу» до концепції тривалої війни на виснаження.
Масовий же набір цивільної робочої сили на Сході почався після появи нового циркуляра А. Розенберга, датованого 6 березнем 1942 року. У ньому безапеляційно вимагалося направити до Німеччини 627 тис. «східних робітників». За уточненням рейхсмаршапа Г Герінга, з рейхскомісаріату «Україна» мало прибути 237 тис. робітників і 290 тис. сільськогосподарських працівників. Тобто 84 відсотки від запланованої кількості. Набір робітників зі Сходу намічався проводитись на добровільних засадах, але якщо визначена цифра не була б досягнута, він мав здійснюватись насильно. Формально з цього часу, а фактично з перших днів встановлення нацистського окупаційного режиму, населення України стало об’єктом насильницької експлуатації. Керівництво рейху до останнього дня окупації розглядало його як потенційний резервуар робочої сили.
Переважна більшість робітників з України була доставлена в Райх із окупованих центральних та східних областей внаслідок жорстокого примусу впродовж 1942—1944 років.
За 1941-44 загальна кількість остарбайтерів становила 2,8 млн чол., у тому числі 2,2 млн українців. Більшість остарбайтерів працювали на приватних підприємствах. Продуктивність остарбайтерів була досить високою і становила серед чоловіків 60-80 % у порівнянні з продуктивністю німецьких робітників, а серед жінок — 90-100 %. У Німеччині остарбайтери жили в спеціальних таборах під суворим наглядом адміністративно-поліцейських спецслужб. Заробітна плата становила 30 % платні німецького робітника, з чого більша частина йшла на оплату харчування і житла. За спробу втечі остарбайтери каралися смертю або ув'язненням у концтаборі.[]
1945
Після завершення бойових дій у Європі 1945 більшість примусових робітників зі Сходу деякий час перебували в таборах переміщених осіб у Західній Німеччині. Згідно з міжнародними угодами між союзниками по антигітлерівській коаліції, ухваленими на Ялтинській та Потсдамській конференціях у 1945, повернення (репатріацію) до СРСР було оголошено обов'язковим для всіх громадян, які до 1939 мешкали в Радянському Союзі. Більшість остарбайтерів після закінчення війни була насильно репатрійована. Були проведені масштабні депортації цих людей з місць їх постійного проживання у віддалені райони СРСР. Багато репатріантів були репресовані за звинуваченнями в колабораціонізмі та зраді Батьківщині.
Умови
Основні положення стосовно використання праці східних робітників були викладені в так званих Указах про остарбайтерів, які підготувала спеціальна комісія РСХА і підписав Генріх Гіммлер 20 лютого 1942. Вони передбачали контроль над їхньою працею, пересуванням, дозвіллям і навіть статевим життям. Остарбайтерів утримували в спеціальних таборах під суворою охороною. На виробництві ізолювали від німців і решти іноземних робітників, видавали кошти, що становили половину, а то й третину зарплати німця, з яких до того ж вираховували гроші на їх утримання. Норми харчування були найнижчими серед решти категорій іноземних робітників у Німеччині. Штрафні санкції за трудові та політичні провини включали широкий спектр заходів від тілесних покарань до відправлення на кілька тижнів до штрафного чи концентраційного табору. За сексуальні контакти остарбайтера з німкенею — смертна кара для чоловіка і концтабір для жінки.
Вербування та викрадення людей
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsxTDBOb2IyUWxRelVsUWtGdGVWOXVZVjl5YjJKdmRIbGZjbTlzYm1WZlpHOWZUbWxsYldsbFl5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RRMmh2WkNWRE5TVkNRVzE1WDI1aFgzSnZZbTkwZVY5eWIyeHVaVjlrYjE5T2FXVnRhV1ZqTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Спочатку Фріц Заукель розпочав кампанію з рекрутингу для виїзду робітників до Німеччини. «28 січня перший спеціальний поїзд вирушить до Німеччини з гарячим харчуванням з Києва, Здолбунова та Перемишля», — говорило оголошення. Перший поїзд був заповнений, коли він вирушав з Києва 22 січня.
Агітаційна кампанія нацистів в Україні почалася взимку 1942 у розпал голодної зими. Добровольцям обіцяли гідну заробітну плату, гаряче харчування та догляд за рідними, на час перебування працівника в Німеччині. Пропаганда тривала протягом кількох наступних місяців. «Німеччина зве! Їдьте до Прекрасної Німеччини! 100 000 українців вже працюють у вільній Німеччині. А ви?» говорило оголошення в київській газеті 3 березня 1942 р.
Перший ешелон із 1117 робітниками-спеціалістами вирушив із Харкова до Кельна 18 січня 1942, другий до Бранденбурга — 21 січня. Вивезення трудових ресурсів із Києва розпочалося 22 січня 1942, коли до Німеччини було відправлено 1,5 тис. осіб. 24 лютого перший потяг від'їхав із Сталіного. Особливістю початкових німецьких трудових наборів була чітка спеціалізація робітників за професіями (перевага віддавалася чоловікам зі спеціальністю будівельників, металургів, гірників), а також їхній здебільшого добровільний характер.
Однак в той час почали ширитись чутки про нелюдські умови, в яких працюють українці в Німеччині, і кампанія з рекрутингу не змогла залучити достатньо добровольців. Почалось примусове вербування людей, хоча пропаганда все ще зображала їх як добровольців. Гітлерівці були змушені вдаватися до масових облав, часто використовуючи хитрощі, націлюючись на великі збори людей, такі як церковні збори та натовпи людей на спортивних заходах тощо. Цілі групи людей виводили з заходів під дулом пістолета до вантажних машин для худоби і депортували до Німеччини. Запроваджена система з обіцянок, соціального тиску і брутального терору дала їм змогу того року депортувати з окупованих східних територій понад 1 млн цивільних робітників, більшість із яких (714 тис.) були вихідцями з України.
Упродовж війни законодавство щодо східних робітників змінювалося. Наприкінці 1942 їм дозволили листуватися з рідними (надсилати дві листівки на місяць), з листопада 1943 — виходити за межі табору з відома керівництва, наприкінці 1944 норми харчування вихідців із Радянського Союзу були прирівняні до норм інших іноземців.
Няні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFNE15MHlNREEzTFRBMk1UZ3ROVEF3SlRKRFgwOXpkR0Z5WW1WcGRHVnlhVzVmYVc1ZlJHVjFkSE5qYUd4aGJtUXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVUoxYm1SbGMyRnlZMmhwZGw5Q2FXeGtYekU0TXkweU1EQTNMVEEyTVRndE5UQXdKVEpEWDA5emRHRnlZbVZwZEdWeWFXNWZhVzVmUkdWMWRITmphR3hoYm1RdWFuQm4uanBn.jpg)
Однією з особливих категорій були молоді жінки, завербовані як няні; Гітлер стверджував, що багато німецьких жінок хотіли мати дітей, але були обмежені відсутністю домашньої допомоги. (Це було одне з багатьох зусиль, спрямованих на сприяння народжуваності) Оскільки няні будуть тісно контактувати з німецькими дітьми, а також в умовах, де їх можуть сексуально експлуатувати, вони мали бути придатними для германізації. Гітлер хотів таким чином «відвоювати німецьку кров і принести користь жінкам, які отримали б соціальний підйом завдяки роботі в Німеччині і навіть шанс там одружитися». Їм можна було працювати лише у багатодітних сім'ях, які б належним чином навчали нянь. Ці завдання виконував NS-Frauenschaft. Спочатку цей набір проводився лише на анексованих територіях Польщі, але відсутність жінок, які пройшли скринінг, поширила його на всю Польщу, а також на окуповані території СРСР.
Умови
У Німеччині остарбайтери жили або в приватних таборах, якими володіли і керували великі компанії, або в спеціальних таборах, які охоронялись приватними платними службами поліції, відомими як Werkschutz. Вони працювали в середньому 12 годин на день, 6 днів на тиждень. Їм виплачували приблизно 30 % зарплати німецьких робітників; однак більша частина грошей йшла на їжу, одяг та харчування. Органи праці, RSHA Arbeitskreis, скаржилися, що багато фірм розглядають цих колишніх радянських цивільних робітників як «цивільних в'язнів», поводяться з ними відповідно і взагалі не виплачують їм заробітну плату. Ті, хто отримували зарплату, отримували спеціально надруковані паперові гроші та ощадні штампи, якими вони могли користуватися лише для придбання обмеженої кількості предметів у спеціальних табірних магазинах. За законом їм давали гірші пайки, ніж іншим групи примусових працівників. Упродовж війни законодавство щодо східних робітників змінювалося. Наприкінці 1942 їм дозволили листуватися з рідними (надсилати дві листівки на місяць), з листопада 1943 — виходити за межі табору з відома керівництва, наприкінці 1944 норми харчування вихідців з СРСР були прирівняні до норм інших іноземців.
Будучи етнічними слов'янами, німецька влада класифікувала їх як Untermenschen («недолюдей»), яких за провини можна було бити та вбивати. Тих, хто намагалися врятуватися, вішали там, де інші робітники могли бачити їхні тіла. Відпустка без дозволу або втеча каралася смертю. Нацисти видали заборону на сексуальні стосунки між німцями та остарбайтерами. 7 грудня 1942 року Гітлер постановив, що будь-який «несанкціонований статевий акт» буде каратися смертю. Відповідно до цих нових расових законів усі сексуальні стосунки, навіть ті, що не призвели до вагітності, жорстоко карались як Rassenschande (расове забруднення). Під час війни сотні польських та російських чоловіків були страчені за сексуальні стосунки з німецькими жінками, хоча головними правопорушниками, як писав Ульріх Герберт, були французькі та італійські цивільні працівники, яким не було заборонено соціальні контакти з ними.
Зґвалтування жінки-остарбайтерки було надзвичайно поширеним явищем, що призвело до десятків тисяч вагітностей, спричинених зґвалтуваннями. Потерпілі почали народжувати стільки небажаних немовлят, що були створені сотні спеціальних нацистських пологових центрів для іноземних робітниць, де немовлят знищували.
Багато остарбайтерів загинуло через бомбардування союзниками заводів, де вони працювали, а німецька влада відмовила надати їм бомбосховища. Багато хто загинув і тому, що німецька влада наказала «працювати до смерті».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDBGMWMyd2xRek1sUVRSdVpHVnliR0ZuWlhKZlpHVnlYMDFCVGw5SGRYTjBZWFp6WW5WeVoxOUJiVjlTYjNObGJtZGhjblJsYmw4dFgyTmhYekU1TkRNdWFuQm5Mek14TkhCNExVRjFjMndsUXpNbFFUUnVaR1Z5YkdGblpYSmZaR1Z5WDAxQlRsOUhkWE4wWVhaelluVnlaMTlCYlY5U2IzTmxibWRoY25SbGJsOHRYMk5oWHpFNU5ETXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Нацистська влада намагалася створити певні умови у фермерських господарствах, наказавши фермерам інтегрувати робітників у свою робочу силу, але забезпечити повне соціальне відокремлення, в тому числі не дозволяючи їсти за одним столом, але це виявилося важким для реалізації. Зокрема, мали місце сексуальні стосунки, незважаючи на зусилля з підвищення «расової свідомості» німецьких жінок. Коли військове становище Німеччини погіршувалось, умови робітників часто покращувались, через страх поразки у війні.
Робітники-німці служили бригадирами та наглядачами за примусовими працівниками на фабриках, і тому ніякої солідарності між іноземцями та громадянами Німеччини не склалося. Німецькі робітники звикли до нерівності, спричиненої расизмом щодо робітників, і стали байдужими до їхніх страждань.
Статистика
Під час німецько-радянської окупації Центральної та Східної Європи у Другій світовій війні (1941–44) 3 млн людей були вивезені до Німеччини як остарбайтери. За деякими оцінками, цифра сягає 5,5 млн. Близько 2/3 до 3/4 з понад 3 млн остарбайтерів були українцями. Статистика професора Кондуфора стверджує, що під час Другої світової війни 2,24 млн українців були примушені до рабської праці в Німеччині. За іншою статистикою загальна кількість рабів-остарбайтерів у Німеччині складає 2,2 млн (Даллін, с. 452). Обидві ці статистичні вибірки, ймовірно, виключають кілька сотень тисяч українців з Галичини, тож загальна сума може становити близько 2,5 млн.
Жінок-остарбайтерів було трохи більше, ніж чоловіків. Вони були зайняті в сільському господарстві, гірничодобувній промисловості, виробництві озброєнь, металообробці та залізницях. Спочатку остарбайтерів відправляли до проміжних таборів, де робітників відбирали безпосередньо представники компаній з дефіцитом робітників. На заводах Ford-Werke в Кельні та Opel в Руссельсгаймі та Бранденбурзі працювали тисячі остарбайтерів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkwTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFNE15MUtNVEE0TkRJbE1rTmZSM0oxY0hCbFgzWnZibDlQYzNSaGNtSmxhWFJsY201ZmRtOXlYMFpoYUhKMFgyNWhZMmhmUkdWMWRITmphR3hoYm1RdWFuQm5Mekk0Tm5CNExVSjFibVJsYzJGeVkyaHBkbDlDYVd4a1h6RTRNeTFLTVRBNE5ESWxNa05mUjNKMWNIQmxYM1p2Ymw5UGMzUmhjbUpsYVhSbGNtNWZkbTl5WDBaaGFISjBYMjVoWTJoZlJHVjFkSE5qYUd4aGJtUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Деякі остарбайтери працювали в приватних фірмах, але велика кількість працювали на фабриках, що виготовляли озброєння. Ці заводи були головними об'єктами бомбардування союзників. Остарбайтери вважалися досить продуктивними та ефективними. Вважалося, що чоловіки становлять 60-80 % ефективності німецького працівника, а жінки — 90-100 %. Два мільйони українців працювали здебільшого на заводах, що виготовляли зброю, включаючи ракетний завод V-2 у Пенемюнде.
За словами Олександра Далліна, станом на грудень 1944 року кількість робітників у різних галузях була такою:
Галузь | Остарбайтерів (тис.) |
---|---|
Сільськогосподарські роботи | 725 |
Гірнича справа | 93 |
Виробництво машин та обладнання | 180 |
Металургія | 170 |
Залізнична промисловість | 122 |
Сексуальне насильство
Для запобігання Rassenschande (порушення німцями німецьких расових законів) фермерам роздавали пропагандистські листівки про змішування рас, які були абсолютно неефективними. Велике поширення сексуального насильства проти польських та радянських остарбайтерок з боку їх наглядачів призвело до десятків тисяч небажаних пологів. Приголомшливі 80 % зґвалтувань відбулися на фермах, де працювали польські дівчата. Новонароджених таємно евтаназували в нацистських пологових центрах. У Arbeitslagers немовлят вбивали одразу на місці. У західних робітників були борделі. Східні робітники цього не робили. Їх набирали в рівній кількості, чоловіків і жінок, тому борделі не знадобились. Жінок-трудівниць завжди розміщували в окремих бараках. Тим не менш, СС запідозрили їх у тому, що вони навмисно вагітніли, щоб звільнитись від роботи. Раніше існуюча політика, коли вагітних жінок відправляли додому народжувати, була замінена рейхсфюрером-СС у 1943 році спеціальним указом про аборти. На відміну від нацистського закону проти абортів серед німкень, жінки-остарбайтерки, як правило, змушені були робити аборти.
Іноді, коли працівниця та батько дитини були «хорошої крові» (наприклад, норвежці), дитину могли визнати «расово цінною». У таких випадках проводилось розслідування щодо батьківства та тестування обох батьків. Якщо вони проходили тестування, жінці було дозволено народжувати, а дитину забирали для германізації. Якщо жінку визнавали достойною, її могли помістити до установи Lebensborn. Однак, коли народжені діти «не підходили», їх поміщали в приміщення Ausländerkinder-Pflegestätte, де їх залишали без догляду і до 90 % з них помирали болісною смертю.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhrTDFkc1lXUnBjMnhoZG1GZlMyRnliMnhsZDNOcllWOXpZMkZ5YzE5bWNtOXRYMDVoZW1sZmFIVnRZVzVmWlhod1pYSnBiV1Z1ZEdGMGFXOXVMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFYYkdGa2FYTnNZWFpoWDB0aGNtOXNaWGR6YTJGZmMyTmhjbk5mWm5KdmJWOU9ZWHBwWDJoMWJXRnVYMlY0Y0dWeWFXMWxiblJoZEdsdmJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У деяких сільських районах владою було виявлено, що німецькі фермерські дружини виховували дітей, народжених їхніми робітницями, разом із власними дітьми. Були зроблені спроби відокремити цих дітей та використовувати безжальну пропаганду, що якщо працівниця «чужої крові» народила в Німеччині, це означало негайне і повне розлучення з дитиною. Багато зусиль докладались для пропаганди Volkstum (расової свідомості) з метою запобігання Rassenschande між німцями та іноземними робітниками, проте прибуття поїздів з польськими дівчатами до німецьких міст та сіл зазвичай перетворювалося на ринки сексуальних рабинь.
Медичні експерименти
В результаті жорстокого поводження остарбайтери страждали від високого рівня психічних травм, і ті, хто потрапляли у психіатричні лікарні, часто ставали жертвами жорстокого поводження та вбивств. Нациський режим також санкціонував використання остарбайтерів у медичних експериментах.
6 вересня 1944 р. Рейхсміністр внутрішніх справ наказав створити спеціальні підрозділи для остарбайтерів у декількох психіатричних лікарнях Рейху. Було зазначено: «Зі збільшенням кількісті остарбайтерів, доставлених в Німецький Рейх, їх стало більше в німецьких психіатричних лікарнях … Через дефіцит місць в німецьких лікарнях, це безвідповідально лікувати цих людей, які в найближчому майбутньому не будуть придатними до роботи». Точна кількість вбитих остарбайтерів у психіатричних закладах досі невідома. 189 остарбайтерів було прийнято до підрозділу остарбайтерів Heil- und Pflegeanstalt Kaufbeuren; 49 людей померли голодною смертю або від смертельних ін'єкцій.
Репатріація
Після війни багатьох остарбайтерів спочатку розмістили в таборах для переселенців у Західній Німеччині, з яких потім перевезли в Kempten для розподілу та повернення до країни походження, насамперед СРСР. Згідно з міжнародними угодами між союзниками по антигітлерівській коаліції, ухваленими на Ялтинській та Потсдамській конференціях у 1945, повернення (репатріацію) до СРСР було оголошено обов'язковим для всіх громадян, які до 1939 мешкали в Радянському Союзі. СРСР також використовував спеціальні агітські бригади, щоб переконати багатьох остарбайтерів повернутися.
Більшість остарбайтерів після закінчення війни була насильно репатрійована. Були проведені масштабні депортації цих людей з місць їх постійного проживання у віддалені райони СРСР. Багато репатріантів були репресовані за звинуваченнями в колабораціонізмі та зраді Батьківщині.
Багато остарбайтерів були ще дітьми чи підлітками, коли їх забирали і хотіли повернутися додому до батьків. Інші, хто усвідомив повоєнну політичну реальність, відмовились повертатися. Тих, хто знаходився в радянських окупаційних зонах, повертали автоматично. Ті, хто перебував у французькій та британській зонах окупації, були змушені повернутися за умовами Ялтинської угоди, де було зазначено, що «громадяни Радянського Союзу та Югославії повинні бути передані відповідним країнам, незалежно від їх згоди».
У жовтні 1945 року генерал Ейзенхауер заборонив застосовувати силу для репатріації в американській зоні. В результаті багато остарбайтерів почали тікати в Американську зону. Деякі, повернувшись до радянської дійсності, вирішили покінчити життя самогубством.
По поверненню до Радянського Союзу до остарбайтерів часто ставилися як до зрадників. Багатьох перевезли у віддалені місця Радянського Союзу, позбавивши їх основних прав та можливості отримати освіту. Ті, хто повернувся додому, також були фізично і духовно розбиті. Більше того, влада мала сумніви у їх «лояльності», а тому позбавила багатьох права на громадянство.
Остарбайтери потерпали через санкціоновану державою стигматизацію, у спеціальній відмітці у їхніх паспортах (та паспортах їх дітей та родичів) згадувався час перебування у Німеччині під час війни. Як результат, багато робочих місць були недоступними для тих, кому не пощастило мати такий статус, і в періоди репресій колишні остарбайтери часто були остракізовані радянським суспільством. Багато жертв свідчать, що після війни вони все життя зазнавали знущань та підозр з боку своїх співвітчизників, багато з яких звинувачували їх у тому, що вони були зрадниками, які допомагали німцям і жили з комфортом у Третьому Рейху, коли Україна горіла.
2000-ті — заробітчани
В 2010-х, внаслідок масових трудових еміграцій, зокрема до Польщі, «остарбайтерами» іноді називали українських заробітчан.
День пам'яті
18 січня 2017 року, у 75-у річницю з часу початку примусового вивезення населення України в Німеччину (остарбайтерів) у січні 1942 року, було оголошено Днем пам'яті, який відзначався в Україні на державному рівні.
Компенсація
1946 року Міжнародний військовий трибунал у Нюрнберзі визнав нацистську практику вигнання та примусової праці іноземців як злочин проти людяності і грубе порушення норм міжнародного права. Однак питання визнання примусових робітників жертвами нацизму тривалий час перебувало поза межами міжнародно-правового та внутрішньодержавного регулювання.
Доки існував СРСР колишні примусові робітники не створювали й власних громадських організацій. Радикальні зрушення відбулися лише в наприкінці 1980-х років, коли послабився тиск тоталітарної держави, в пресі стали з'являтися публікації про колишніх остарбайтерів, в'язнів нацистських концтаборів, згодом були створені громадські організації жертв нацистських переслідувань. Не останню роль у прискоренні цього процесу відіграли гуманітарні виплати уряду ФРН колишнім остарбайтерам та пов'язана з ними громадська дискусія в суспільстві України. Оформлення правового та соціального статусу колишніх примусових робітників завершився після прийняття ВРУ 2000 року закону «Про жертви нацистських переслідувань», де визначені правові, економічні та організаційні засади державної політики стосовно цієї категорії громадян, гарантовано ї захист та збереження пам'яті про них.
В 1994 німецький уряд виділив значні матеріальні кошти для компенсації колишнім остарбайтерам. Суми виплат українцям при цьому були в 5 разів менші ніж, наприклад, полякам. У 2006 виплати були припинені.
Під потужним міжнародним тиском у вересні 2000 у ФРН був створений Фонд «Пам'ять, відповідальність та майбутнє», в якому взяли участь не лише держава, а й промислові кола Німеччини. Завданням Фонду стала виплата не гуманітарної допомоги, а саме компенсації колишнім примусовим робітникам. За результатами діяльності Фонду " Пам'ять, відповідальність та майбутнє " до червня 2007 (коли офіційно було завершено виплати) 1,6 млд. людей в понад 100 країнах світу отримали загалом 4,37 млд. Євро. В Україні УНФ «Взаєморозуміння і примирення» здійснив виплати 471 000 претендентів у тому числі і колишнім Остарбайтерам та їх спадкоємцям, у розмірі 867 млн євро.
Дослідження
Опубліковані розповіді українських остарбайтерів в Україні фактично відсутні, хоча за інформацією українського історика Юрія Кондуфора примусових робітників було близько 2244000 з України. Державна архівна служба України опублікувала в Інтернеті колекцію офіційних записів німецького уряду про окупації в Україні. Всього до Німеччини було вивезено 3 000 000 остарбайтерів, і за підрахунками українці становили близько 75 % від загальної кількості. За деякими даними, Україна втратила близько 10 мільйонів людей у Другій світовій війні, що було однією з найбільших втрат будь-якої країни у війні.
Деякі остарбайтери пережили війну та емігрували до країн за межами Європи, насамперед до США, хоча деякі також емігрували до Аргентини, Австралії, Канади та Бразилії. Остарбайтерів, які опинились у британській або французькій зонах, автоматично репатріювали. Лише ті, хто знаходився в американській зоні, не мали повертатися до країн походження. Також українці із Західної України та балтійських країн не були змушені повертатися до Радянського Союзу, оскільки Велика Британія не визнавала ці території частиною СРСР.
- Медогляд для визначення придатності до роботи
- Медогляд для визначення придатності до роботи
- Виїзд робітниць, Артемівськ
- Робітниця
- Вивіз українців з Черкащини, 1942 рік
- Робітниці у Третьому Рейху
- Робітниця на IG-Farbenwerke Auschwitz
- Робітниці у Третьому Рейху
- Пам'ятка остарбайтеру. Видавалася німецьким командуванням на місцях роботи остарбайтерам з УHCР і РРСР
- Лист робітниці додому
- Весілля робітників
- "Ідемо до Рейху" пропагандиський плакат
- Офіційне повідомлення, Київ, 1943 рік
- Робітниця на IG-Farbenwerke Auschwitz
Див. також
Примітки
- Spoerer, Mark (2001). Zwangsarbeit unter dem Hakenkreuz. Ausländische Zivilarbeiter, Kriegsgefangene und Häftlinge im Deutsche Reich und im besetzten Europa 1939-1945 (нім.) . Stuttgart, München. с. 253.
- Spoerer, Mark (2001). Zwangsarbeit unter dem Hakenkreuz. Ausländische Zivilarbeiter, Kriegsgefangene und Häftlinge im Deutsche Reich und im besetzten Europa 1939-1945 (нім) . München, Stuttgart. с. 221—222.
- Herbert, Ulrich (1999). Fremdarbeiter : Politik und Praxis des "Ausländer-Einsatzes" in der Kriegswirtschaft des Dritten Reiches (вид. Neuaufl). Bonn: Dietz. ISBN . OCLC 237365066.
- Herbert, Ulrich (1999). Fremdarbeiter: Politik und Praxis des „Ausländer-Einsatzes“ in der Kriegswirtschaft des Dritten Reiches (нім) . Bonn: Dietz. с. 316. ISBN .
- Тетяна Пастушенко. Українські примусові робітники в Райху: скільки їх було?. www.historians.in.ua. Процитовано 16 лютого 2021.
- . web.archive.org. 29 червня 2011. Архів оригіналу за 29 червня 2011. Процитовано 14 жовтня 2020.
- Streit, Christian (1991). Keine Kameraden: Die Wehrmacht und die sowjetischen Kriegsgefangenen 1941-1945 (нім) . Bonn: Dietz. с. 136.
- InfoUkes: Ukrainian History -- World War II in Ukraine. www.infoukes.com. Процитовано 14 жовтня 2020.
- Europe is Working for Germany (1943). research.calvin.edu. Процитовано 14 жовтня 2020.
- お問い合わせ. これを見れば早漏を改善できるぞ! (яп.). Процитовано 14 жовтня 2020.
- Lynn H. Nicholas, Cruel World: The Children of Europe in the Nazi Web p. 351.
- Richard Grunberger, The 12-Year Reich, p 237,
- Nicholas, p. 255
- Richard Grunberger, The 12-Year Reich, p 258,
- Herbert, Ulrich (13 березня 1997). Hitler's Foreign Workers: Enforced Foreign Labor in Germany Under the Third Reich (англ.). Cambridge University Press. с. 269. ISBN .
- Остарбайтеры — Журнальный зал. magazines.gorky.media. Процитовано 14 жовтня 2020.
- NS-Archiv : Der Nürnberger Prozess: Dokumente 3040-PS. www.ns-archiv.de. Процитовано 14 жовтня 2020.
- Diemut Majer (2003). «Non-Germans» Under the Third Reich: The Nazi Judicial and Administrative System in Germany and Occupied Eastern Europe with Special Regard to Occupied Poland, 1939—1945. JHU Press. p. 369. ISBN 978-0-8018-6493-3.
- Robert Edwin Hertzstein, The War That Hitler Won p139 ISBN 0-399-11845-4.
- Nazi Ideology and the Holocaust. United States Holocaust Memorial Museum. January 2007. p. 58. ISBN 978-0-89604-712-9.
- Majer, «Non-Germans» Under the Third Reich, p. 855.
- Gmyz, Cezary (13 травня 2008). . web.archive.org (Polish) . с. 1—3. Архів оригіналу за 13 травня 2008. Процитовано 14 жовтня 2020.
- Magdalena Sierocińska (2016). «Eksterminacja „niewartościowych rasowo“ dzieci polskich robotnic przymusowych na terenie III Rzeszy w świetle postępowań prowadzonych przez Oddziałową Komisję Ścigania Zbrodni przeciwko Narodowi Polskiemu w Poznaniu» [Extermination of «racially worthless» children of enslaved Polish women in the territory of Nazi Germany from the IPN documents in Poznań]. Bibliography: R. Hrabar, N. Szuman; Cz. Łuczak; W. Rusiński. Warsaw, Poland: Institute of National Remembrance.
- Nicholas, Lynn H. (8 грудня 2009). Cruel World: The Children of Europe in the Nazi Web (англ.). Knopf Doubleday Publishing Group. с. 401. ISBN .
- Richard Grunberger, The 12-Year Reich, p 165,
- Leila J. Rupp, Mobilizing Women for War, p 125, ISBN 0-691-04649-2, OCLC 3379930
- Richard Grunberger, The 12-Year Reich, p. 166, ISBN 0-03-076435-1.
- A World at Total War: Global Conflict and the Politics of Destruction, 1937—1945, edited by Roger Chickering, Stig Förster, Bernd Greiner, page 185.
- Dallin, Alexander. German rule in Russia
- Nicholas, p. 399.
- Berkowitz, Prof Michael (3 вересня 2007). The Crime of My Very Existence: Nazism and the Myth of Jewish Criminality (англ.). University of California Press. ISBN .
- Hitler's War; Hitler's Plans for Eastern Europe. archive.is. 27 травня 2012. Архів оригіналу за 27 травня 2012. Процитовано 14 жовтня 2020.
- Nicholas, p. 400-1.
- Nicholas, p. 402
- Nicholas, p. 403
- Bernhild Vögel (PDF). 1989. с. 18 / 143. ISBN .
Band 3 der Kleinen historischen Bibliothek. Hamburg: Hamburger Stiftung für Sozialgeschichte des 20. Jahrhunderts. Ausgabe 2005
- Forced Labourers in Psychiatry http://www1.uni-hamburg.de/rz3a035//psychiatry.html
- Головні конкуренти українців-остарбайтерів у Польщі — в‘єтнамці, білоруси і китайці
- Постанова Верховної Ради України від 22 грудня 2016 року № 1807-VIII «Про відзначення пам'ятних дат і ювілеїв у 2017 році»
- Меморіально-освітній комплекс "Родинна пам'ять". ГУМАНІТАРНІ ВИПЛАТИ УРЯДУ ФРН КОЛИШНІМ ЖЕРТВАМ НАЦИЗМУ (укр.) . 2020. Процитовано 16.02.2021.
- «State Archives of Ukraine online collection of German and Ukrainian documents regarding forced transportation of Ukrainian civilians for forced labor in Germany».
Джерела та література
- Гальчак Сергій Дмитрович. «Східні робітники» з Поділля у Третьому рейху: депортація, нацистська каторга, опір поневолювачам / Науковий редактор: П. Т. Тронько, Відповідальний редактор Н. М. Космина, Редактор Р. Ю. Подкур, Технічний редактор В. В. Сердюк, Комп’ютерний набір О. С. Гальчака, Верстка Н. А. Бурмістр, Коректор О. В. Гудемчук. — Видавництво «Книга-Вега». — ВАТ “Вінницька обласна друкарня”, 2003. — 344 с. — (Наукове видання) — .
- Т. В. Пастушенко, Т. С. Першина. Остарбайтери // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — С. 673. — .
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Остарбайтери |
- Лапан, Тетяна Дмитрівна. Вербування і депортація населення України до Німеччини та умови його праці і побуту у неволі (1939—1945 рр.) [Текст]: дис… канд. іст. наук: 07.00.01 / Львівський національний ун-т ім. Івана Франка. — Л., 2005. — 235 арк.
- Пастушенко Т. В. Остарбайтери з Київщини: вербування, примусова праця, репатріація (1942—1953). Київ: 2009.
- Пастушенко Т. В. «В'їзд репатріантів до Києва заборонено…»: повоєнне життя колишніх остарбайтерів та військовополонених в Україні. Київ, 2011.
- Лахно, Віта Іванівна. Українські остарбайтери в Третьому Рейху та Радянському Союзі (1941—1953 рр.): історико-антропологічний аналіз на матеріалах Полтавщини [Текст]: автореф. дис. … канд. іст. наук : 07.00.01 / Лахно Віта Іванівна ; Чорномор. держ. ун-т ім. Петра Могили. — Миколаїв, 2013.
- Данильчук, Віталіна Романівна. Українські остарбайтери: 1941—1947 рр. (на прикладі Рівненської області) [Текст] / Віталіна Данильчук. — Рівне: ДМ, 2012. — 280.
- Гальчак, Сергій Дмитрович. «Східні робітники» з Поділля у Третьому рейху: депортація, нацистська каторга, опір поневолювачам.- Вінниця: Книга-Вега, 2004. — 343 с.
- Маленькі люди на великій війні: усні історії остарбайтерів та в'язнів концтаборів з Полтавщини / Упор. В. Лахно; відп. ред. Ю. Волошин. — Полтава: 2011. — 533 с.
- До 70-х роковин початку насильного вивезення мирного населення з території окупованої України на примусові роботи в роки Великої Вітчизняної війни 1941—1945 [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.] — документи на офіційному вебпортал Державної архівної служби України.
- Остарбайтери. (Спогади жителів Рівненщини, вивезенних гітлерівцями на каторжні роботи до Німеччини)
- Фонд «Взаєморозуміння і примирення»
- Тетяна Пастушенко: Східні каторжани // Український тиждень. — 15 лютого 2012, № 6 (223) від 9 лютого 2012
- «Історія замовчування…»
- Повсякденне життя остарбайтерів в Німеччині у рідкісних фотографіях матеріал газети Gazeta.ua від 23.06. 2015 року.
- Паньківський К. Роки німецької окупації
Посилання
- Остарбайтери // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ostarbajteri nim Ostarbeiter shidni robitniki nimeckij termin dlya oznachennya lyudej vivezenih gitlerivcyami zi shidnih okupovanih teritorij perevazhno z Rajhskomisariatu Ukrayina protyagom Drugoyi svitovoyi vijni na primusovi roboti do Nimechchini Robitnicya z nashivkoyu OST Ostarbajter zvilnena z taboru poblizu Lodzi Uprodovzh Drugoyi svitovoyi vijni na teritoriyi nacistskoyi Nimechchini yiyi soyuznikiv ta na okupovanih Rajhom zemlyah pracyuvalo blizko 13 5 mln cholovikiv zhinok i ditej iz 26 krayin Yevropi Z nih 4 5 mln buli vijskovopolonenimi ta 8 5 mln stanovili civilni robitniki j v yazni koncentracijnih taboriv Nacional socialistichne vikoristannya inozemciv v 1939 1945 rokah stalo najbilshim v istoriyi z chasiv rabstva masovim zastosuvannyam inozemciv v ekonomici okremoyi derzhavi Zhiteli okupovanih teritorij Radyanskogo Soyuzu stanovili najbilshu grupu cih primusovih robitnikiv Naprikinci veresnya 1944 r v nimeckij ekonomici pracyuvalo 7 9 mln inozemnih civilnih ta vijskovopolonenih z yakih majzhe 2 8 mln buli dostavleni z SRSR Bilshe polovini ciyeyi robochoyi sili vivezli z teritoriyi yaku nini obijmaye suchasna Ukrayina Zgidno z povoyennimi pidrahunkami z suchasnoyi teritoriyi Ukrayini bulo vivezeno ponad 2 mln robitnikiv na primusovu robotu do Tretogo rajhu Ale ne vsih yih mozhna nazvati ostabajterami Robitniki iz Zahidnoyi Ukrayini distriktu Galichina a takozh Zahidnoyi Bilorusi Baltijskih krayin perebuvali v Rajhu v inshomu politichnomu statusi TerminologiyaOstarbajteri buli zobov yazani nositi nashivku temno blakitnogo j bilogo koloriv z napisom OST nim Shid yaka povidomlyala nimcyam sho ci lyudi robitniki zi Shodu ta ponizhuvala yih u pravah Zgidno oficijnih nimeckih zapisiv naprikinci lita 1944 roku nalichuvalos blizko 7 6 miljona inozemnih robitnikiv ta vijskovopolonenih na teritoriyi Velikogo nimeckogo rejhu yaki zdebilshogo buli privezeni tudi siloyu Takim chinom voni predstavlyayut priblizno chvert usih zareyestrovanih pracivnikiv u vsij ekonomici Nimeckogo Rejhu na toj chas Bula stvorena klasova sistema sered privezenih do Nimechchini inozemnih robitnikiv Fremdarbeiter Bagatosharova sistema bazuvalasya na sharah nacionalnih iyerarhij Gastarbeitnehmer tak zvani gostovi pracivniki z germanskih krayin Skandinaviyi ta Italiyi mali najvishij status Do skladu Zwangsarbeiter primusovih robitnikiv vhodili Militarinternierte vijskovi internovani vijskovopoloneni Zivilarbeiter civilni robitniki i nasampered polski v yazni iz Generalnoyi guberniyi Voni otrimuvali znizhenu zarobitnu platu ta prodovolchi pajki ne mogli koristuvatisya gromadskimi primishennyami napriklad gromadskim transportom restoranami chi cerkvami yim bulo zaboroneno mati pevni predmeti a deyaki z nih polyaki povinni buli nositi znak P prikriplenij do yihnogo odyagu Ostarbajterami buli robitniki nasampered iz Rejhskomisariatu Ukrayina Voni buli poznacheni znachkom OST Shid u chervni 1944 yih bulo zamineno na nacionalni vidznaki dlya ukrayinciv trizub i utrimuvalis v suvorishih umovah nizh civilni robitniki Voni buli zmusheni zhiti v specialnih taborah yaki buli obgorodzheni kolyuchim drotom i ohoronyalis i chasto piddavalisya svavillyu z boku gestapo ta ohoroni promislovih zavodiv Naprikinci vijni 5 5 mln ostarbajteriv bulo repatriovano do SRSR IstoriyaPered punktom vidpravki ostarbajteriv do Nimechchini Kiyiv Sichovih Strilciv 24 1942 Do pochatku nimecko radyanskoyi vijni nacistske kerivnictvo ne planuvalo vikoristovuvati v promislovosti svoyeyi krayini robochu silu z okupovanih teritorij SRSR zokrema j z Ukrayini Navpaki rozroblyalisya shemi masovoyi diskriminaciyi ta deportaciyi miljoniv miscevih meshkanciv generalnij plan Ost ta nimeckoyi kolonizaciyi zahoplenih radyanskih zemel Zriv planiv bliskavichnoyi vijni zmusili Adolfa Gitlera chastkovo zminiti svoyi eksterminacijni plani j piti na vikoristannya trudovih resursiv iz okupovanih shidnih teritorij Spershu nacistski posadovci ta pidpriyemci rozrahovuvali na kilkamiljonnu armiyu radyanskih vijskovopolonenih Odnak do kincya 1941 go iz 3 5 miljoniv chervonoarmijciv yaki potrapili v polon vnaslidok nacistskoyi politiki genocidu 57 vidsotkiv branciv ne perezhilo golodnu zimu 1941 1942 go Vidtak na zahoplenih teritoriyah SRSR na vidminu vid Polshi osnovni zusillya buli spryamovani na verbuvannya civilnih robitnikiv 1939 1941 Pershi ukrayinci opinilisya na nimeckij primusovij roboti she vlitku 1939 Ce buli meshkanci okupovanogo ugorskimi vijskami Zakarpattya yakih vivozili na robotu do Avstriyi Nastupnimi na pochatku veresnya 1939 potrapili do Rejhu galichani vijskovosluzhbovci polskoyi armiyi yaki viyavilisya v poloni j z chasom buli perevedeni do rozryadu civilnih robitnikiv Nastupnimi na pochatku veresnya 1939 go potrapili do Nimechchini ukrayinci z Galichani ta Holmshini vijskovosluzhbovci polskoyi armiyi yaki opinilisya u nimeckomu poloni i z chasom buli perevedeni u rozryad civilnih robitnikiv Iz veresnya 1940 go ukrayinci pribuvali pracyuvati do Rajhu v chisli vijskovopolonenih i civilnih robitnikiv iz Franciyi yaka bula odnim iz centriv mizhvoyennoyi trudovoyi immigraciyi iz Zahidnoyi Ukrayini Pershi civilni robitniki z distriktu Galichina pochali dobrovilno viyizhdzhati do Nimechchini vlitku 1941 roku 1941 Nimecko radyanska vijna Zaluchennya civilnogo naselennya iz teritorij zahoplenih za Bugom Dniprom Donom chi Okoyu dlya robit u rejhu ne peredbachalos Pragnuchi ne dopustiti serjoznogo provalu v ekonomici kotrij nalezhalo zabezpechiti usi militaristski potrebi na majbutnomu Shidnomu fronti praviteli Nimechchini vzhili drakonivskih zahodiv Chastkovo likvidaciya nestachi pracyuyuchih pokladalas na vikoristannya tak zvanih silskih pomichnikiv uzakonene vidpracyuvannya v seli protyagom roku vipusknikiv serednih shkil ta gimnazij mobilizaciyi na posivnu ta zhniva navit uchniv molodshih klasiv Prote osnovnij tyagar mav lyagti na trudovi resursi okupovanih yevropejskih krayin Tak do travnya 1941 roku do rejhu bulo vivezeno blizko troh miljoniv inozemnih robitnikiv Odnak u tomu zh misyaci gitlerivskij rezhim yakij gotuvavsya napasti na SRSR mobilizuvav v armiyu she blizko dvoh miljoniv nimciv u tomu chisli 679 tis robitnikiv galuzej promislovosti Zriv bliskavichnoyi vijni voseni 1941 neobhidnist provoditi pozicijni bojovi diyi ta mobilizovuvati vse bilshe nimeckih selyan i robitnikiv do armiyi zmusili Gitlera chastkovo zminiti svoyi eksterminacijni plani j piti na vikoristannya trudovih resursiv z okupovanih shidnih teritorij v ekonomichnih interesah Tretogo Rejhu Osnovnimi postachalnikami robochih ruk zalishalisya okupovani zahidni krayini u Franciyi napriklad navit bula stvorena sluzhba obov yazkovoyi praci ale poglyadi ekonomichnih organiv Tretoyi imperiyi ne zabarilisya zupinitisya na neosvoyenomu she bagatstvi robochij sili kotroyu buli nashi spivvitchizniki sho opinilisya na timchasovo zahoplenij vorogom teritoriyi a takozh desyatki tisyach radyanskih vijskovopolonenih Spershu zacikavlenist z boku gitlerivskih okupantiv bula proyavlena same do polonenih Vzhe v lipni serpni 1941 roku kerivnictvo Ob yednanogo komanduvannya vermahtu OKV rozglyadalo mozhlivist vikoristannya yih ne tilki v zoni diyi nastupayuchih armij yak praktiku valos do cogo ale j na robotah u samomu rejhu Vkraj znesileni visnazheni voni ne mogli ta j ne bazhali truditisya efektivno nezvazhayuchi na postijnu zagrozu smerti kotra ne shadno kosila yihni ryadi povnocinno zaminiti vibulih na front nimeckih robitnikiv Tomu dosit shvidko a praktichno odnochasno prijshla cherga shirokogo zaluchennya do primusovih robit civilnogo naselennya dopustiti shob propadalo daremno stilki robochoyi sili praktichni nimci prosto ne mogli U serpni 1941 roku z yavilosya rozporyadzhennya A Rozenberga pro obov yazkovu pracyu v okupovanih shidnih oblastyah Pro vivezennya robitnikiv zi Shodu yak pro praktichno virishenu spravu v nacistskomu rejhu zagovorili v kinci veresnya 1941 roku Voseni 1941 roku organi trudovoyi povinnosti pochali stvoryuvati zokrema na teritoriyi rejhskomisariatu Ukrayina tak zvani verbuvalni komisiyi Na pershih porah yih cikavili lishe kvalifikovani robitniki dlya roboti na shahtah ta pidpriyemstvah Rurskogo basejnu v deyakih inshih galuzyah gospodarstva Odnak nevdovzi nacistske kerivnictvo utverdilos v dumci sho rosijska robocha sila mozhe buti vikoristana v gospodarstvi novoyi imperiyi znachno shirshe Virishalnoyu u comu plani stala narada sho vidbulasya 7 listopada 1941 r v Berlini Vistupayuchi na nij nadzvichajnij upovnovazhenij po zdijsnennyu tak zvanogo 4 richnogo planu zagarbannya shidnih teritorij rejhsmarshal G Gering rozporyadivsya vvazhati pitannya vikoristannya robochih ruk zi Shodu v samomu rejhu ostatochno virishenim Rosijski robitniki doveli svoyu pracezdatnist pid chas budivnictva gigantskoyi rosijskoyi promislovosti tomu cya pracezdatnist maye buti vikoristana v im ya imperiyi 10 sichnya 1942 roku direktivoyu A Gitlera Ozbroyennya 1942 oficijno bulo zakripleno perehid vid koncepciyi blickrigu do koncepciyi trivaloyi vijni na visnazhennya Masovij zhe nabir civilnoyi robochoyi sili na Shodi pochavsya pislya poyavi novogo cirkulyara A Rozenberga datovanogo 6 bereznem 1942 roku U nomu bezapelyacijno vimagalosya napraviti do Nimechchini 627 tis shidnih robitnikiv Za utochnennyam rejhsmarshapa G Geringa z rejhskomisariatu Ukrayina malo pributi 237 tis robitnikiv i 290 tis silskogospodarskih pracivnikiv Tobto 84 vidsotki vid zaplanovanoyi kilkosti Nabir robitnikiv zi Shodu namichavsya provoditis na dobrovilnih zasadah ale yaksho viznachena cifra ne bula b dosyagnuta vin mav zdijsnyuvatis nasilno Formalno z cogo chasu a faktichno z pershih dniv vstanovlennya nacistskogo okupacijnogo rezhimu naselennya Ukrayini stalo ob yektom nasilnickoyi ekspluataciyi Kerivnictvo rejhu do ostannogo dnya okupaciyi rozglyadalo jogo yak potencijnij rezervuar robochoyi sili Perevazhna bilshist robitnikiv z Ukrayini bula dostavlena v Rajh iz okupovanih centralnih ta shidnih oblastej vnaslidok zhorstokogo primusu vprodovzh 1942 1944 rokiv Za 1941 44 zagalna kilkist ostarbajteriv stanovila 2 8 mln chol u tomu chisli 2 2 mln ukrayinciv Bilshist ostarbajteriv pracyuvali na privatnih pidpriyemstvah Produktivnist ostarbajteriv bula dosit visokoyu i stanovila sered cholovikiv 60 80 u porivnyanni z produktivnistyu nimeckih robitnikiv a sered zhinok 90 100 U Nimechchini ostarbajteri zhili v specialnih taborah pid suvorim naglyadom administrativno policejskih specsluzhb Zarobitna plata stanovila 30 platni nimeckogo robitnika z chogo bilsha chastina jshla na oplatu harchuvannya i zhitla Za sprobu vtechi ostarbajteri karalisya smertyu abo uv yaznennyam u konctabori dzherelo 1945 Pislya zavershennya bojovih dij u Yevropi 1945 bilshist primusovih robitnikiv zi Shodu deyakij chas perebuvali v taborah peremishenih osib u Zahidnij Nimechchini Zgidno z mizhnarodnimi ugodami mizh soyuznikami po antigitlerivskij koaliciyi uhvalenimi na Yaltinskij ta Potsdamskij konferenciyah u 1945 povernennya repatriaciyu do SRSR bulo ogolosheno obov yazkovim dlya vsih gromadyan yaki do 1939 meshkali v Radyanskomu Soyuzi Bilshist ostarbajteriv pislya zakinchennya vijni bula nasilno repatrijovana Buli provedeni masshtabni deportaciyi cih lyudej z misc yih postijnogo prozhivannya u viddaleni rajoni SRSR Bagato repatriantiv buli represovani za zvinuvachennyami v kolaboracionizmi ta zradi Batkivshini UmoviOsnovni polozhennya stosovno vikoristannya praci shidnih robitnikiv buli vikladeni v tak zvanih Ukazah pro ostarbajteriv yaki pidgotuvala specialna komisiya RSHA i pidpisav Genrih Gimmler 20 lyutogo 1942 Voni peredbachali kontrol nad yihnoyu praceyu peresuvannyam dozvillyam i navit statevim zhittyam Ostarbajteriv utrimuvali v specialnih taborah pid suvoroyu ohoronoyu Na virobnictvi izolyuvali vid nimciv i reshti inozemnih robitnikiv vidavali koshti sho stanovili polovinu a to j tretinu zarplati nimcya z yakih do togo zh virahovuvali groshi na yih utrimannya Normi harchuvannya buli najnizhchimi sered reshti kategorij inozemnih robitnikiv u Nimechchini Shtrafni sankciyi za trudovi ta politichni provini vklyuchali shirokij spektr zahodiv vid tilesnih pokaran do vidpravlennya na kilka tizhniv do shtrafnogo chi koncentracijnogo taboru Za seksualni kontakti ostarbajtera z nimkeneyu smertna kara dlya cholovika i konctabir dlya zhinki Verbuvannya ta vikradennya lyudej Agitacijnij plakat Hodimo na robotu do Nimechchini Spochatku Fric Zaukel rozpochav kampaniyu z rekrutingu dlya viyizdu robitnikiv do Nimechchini 28 sichnya pershij specialnij poyizd virushit do Nimechchini z garyachim harchuvannyam z Kiyeva Zdolbunova ta Peremishlya govorilo ogoloshennya Pershij poyizd buv zapovnenij koli vin virushav z Kiyeva 22 sichnya Agitacijna kampaniya nacistiv v Ukrayini pochalasya vzimku 1942 u rozpal golodnoyi zimi Dobrovolcyam obicyali gidnu zarobitnu platu garyache harchuvannya ta doglyad za ridnimi na chas perebuvannya pracivnika v Nimechchini Propaganda trivala protyagom kilkoh nastupnih misyaciv Nimechchina zve Yidte do Prekrasnoyi Nimechchini 100 000 ukrayinciv vzhe pracyuyut u vilnij Nimechchini A vi govorilo ogoloshennya v kiyivskij gazeti 3 bereznya 1942 r Pershij eshelon iz 1117 robitnikami specialistami virushiv iz Harkova do Kelna 18 sichnya 1942 drugij do Brandenburga 21 sichnya Vivezennya trudovih resursiv iz Kiyeva rozpochalosya 22 sichnya 1942 koli do Nimechchini bulo vidpravleno 1 5 tis osib 24 lyutogo pershij potyag vid yihav iz Stalinogo Osoblivistyu pochatkovih nimeckih trudovih naboriv bula chitka specializaciya robitnikiv za profesiyami perevaga viddavalasya cholovikam zi specialnistyu budivelnikiv metalurgiv girnikiv a takozh yihnij zdebilshogo dobrovilnij harakter Odnak v toj chas pochali shiritis chutki pro nelyudski umovi v yakih pracyuyut ukrayinci v Nimechchini i kampaniya z rekrutingu ne zmogla zaluchiti dostatno dobrovolciv Pochalos primusove verbuvannya lyudej hocha propaganda vse she zobrazhala yih yak dobrovolciv Gitlerivci buli zmusheni vdavatisya do masovih oblav chasto vikoristovuyuchi hitroshi nacilyuyuchis na veliki zbori lyudej taki yak cerkovni zbori ta natovpi lyudej na sportivnih zahodah tosho Cili grupi lyudej vivodili z zahodiv pid dulom pistoleta do vantazhnih mashin dlya hudobi i deportuvali do Nimechchini Zaprovadzhena sistema z obicyanok socialnogo tisku i brutalnogo teroru dala yim zmogu togo roku deportuvati z okupovanih shidnih teritorij ponad 1 mln civilnih robitnikiv bilshist iz yakih 714 tis buli vihidcyami z Ukrayini Uprodovzh vijni zakonodavstvo shodo shidnih robitnikiv zminyuvalosya Naprikinci 1942 yim dozvolili listuvatisya z ridnimi nadsilati dvi listivki na misyac z listopada 1943 vihoditi za mezhi taboru z vidoma kerivnictva naprikinci 1944 normi harchuvannya vihidciv iz Radyanskogo Soyuzu buli pririvnyani do norm inshih inozemciv Nyani Robitnicya u Nimechchini Odniyeyu z osoblivih kategorij buli molodi zhinki zaverbovani yak nyani Gitler stverdzhuvav sho bagato nimeckih zhinok hotili mati ditej ale buli obmezheni vidsutnistyu domashnoyi dopomogi Ce bulo odne z bagatoh zusil spryamovanih na spriyannya narodzhuvanosti Oskilki nyani budut tisno kontaktuvati z nimeckimi ditmi a takozh v umovah de yih mozhut seksualno ekspluatuvati voni mali buti pridatnimi dlya germanizaciyi Gitler hotiv takim chinom vidvoyuvati nimecku krov i prinesti korist zhinkam yaki otrimali b socialnij pidjom zavdyaki roboti v Nimechchini i navit shans tam odruzhitisya Yim mozhna bulo pracyuvati lishe u bagatoditnih sim yah yaki b nalezhnim chinom navchali nyan Ci zavdannya vikonuvav NS Frauenschaft Spochatku cej nabir provodivsya lishe na aneksovanih teritoriyah Polshi ale vidsutnist zhinok yaki projshli skrining poshirila jogo na vsyu Polshu a takozh na okupovani teritoriyi SRSR Umovi U Nimechchini ostarbajteri zhili abo v privatnih taborah yakimi volodili i keruvali veliki kompaniyi abo v specialnih taborah yaki ohoronyalis privatnimi platnimi sluzhbami policiyi vidomimi yak Werkschutz Voni pracyuvali v serednomu 12 godin na den 6 dniv na tizhden Yim viplachuvali priblizno 30 zarplati nimeckih robitnikiv odnak bilsha chastina groshej jshla na yizhu odyag ta harchuvannya Organi praci RSHA Arbeitskreis skarzhilisya sho bagato firm rozglyadayut cih kolishnih radyanskih civilnih robitnikiv yak civilnih v yazniv povodyatsya z nimi vidpovidno i vzagali ne viplachuyut yim zarobitnu platu Ti hto otrimuvali zarplatu otrimuvali specialno nadrukovani paperovi groshi ta oshadni shtampi yakimi voni mogli koristuvatisya lishe dlya pridbannya obmezhenoyi kilkosti predmetiv u specialnih tabirnih magazinah Za zakonom yim davali girshi pajki nizh inshim grupi primusovih pracivnikiv Uprodovzh vijni zakonodavstvo shodo shidnih robitnikiv zminyuvalosya Naprikinci 1942 yim dozvolili listuvatisya z ridnimi nadsilati dvi listivki na misyac z listopada 1943 vihoditi za mezhi taboru z vidoma kerivnictva naprikinci 1944 normi harchuvannya vihidciv z SRSR buli pririvnyani do norm inshih inozemciv Buduchi etnichnimi slov yanami nimecka vlada klasifikuvala yih yak Untermenschen nedolyudej yakih za provini mozhna bulo biti ta vbivati Tih hto namagalisya vryatuvatisya vishali tam de inshi robitniki mogli bachiti yihni tila Vidpustka bez dozvolu abo vtecha karalasya smertyu Nacisti vidali zaboronu na seksualni stosunki mizh nimcyami ta ostarbajterami 7 grudnya 1942 roku Gitler postanoviv sho bud yakij nesankcionovanij statevij akt bude karatisya smertyu Vidpovidno do cih novih rasovih zakoniv usi seksualni stosunki navit ti sho ne prizveli do vagitnosti zhorstoko karalis yak Rassenschande rasove zabrudnennya Pid chas vijni sotni polskih ta rosijskih cholovikiv buli stracheni za seksualni stosunki z nimeckimi zhinkami hocha golovnimi pravoporushnikami yak pisav Ulrih Gerbert buli francuzki ta italijski civilni pracivniki yakim ne bulo zaboroneno socialni kontakti z nimi Zgvaltuvannya zhinki ostarbajterki bulo nadzvichajno poshirenim yavishem sho prizvelo do desyatkiv tisyach vagitnostej sprichinenih zgvaltuvannyami Poterpili pochali narodzhuvati stilki nebazhanih nemovlyat sho buli stvoreni sotni specialnih nacistskih pologovih centriv dlya inozemnih robitnic de nemovlyat znishuvali Bagato ostarbajteriv zaginulo cherez bombarduvannya soyuznikami zavodiv de voni pracyuvali a nimecka vlada vidmovila nadati yim bomboshovisha Bagato hto zaginuv i tomu sho nimecka vlada nakazala pracyuvati do smerti Derev yani baraki dlya ostarbajteriv na shid vid zavodu Am Haagveg Nacistska vlada namagalasya stvoriti pevni umovi u fermerskih gospodarstvah nakazavshi fermeram integruvati robitnikiv u svoyu robochu silu ale zabezpechiti povne socialne vidokremlennya v tomu chisli ne dozvolyayuchi yisti za odnim stolom ale ce viyavilosya vazhkim dlya realizaciyi Zokrema mali misce seksualni stosunki nezvazhayuchi na zusillya z pidvishennya rasovoyi svidomosti nimeckih zhinok Koli vijskove stanovishe Nimechchini pogirshuvalos umovi robitnikiv chasto pokrashuvalis cherez strah porazki u vijni Robitniki nimci sluzhili brigadirami ta naglyadachami za primusovimi pracivnikami na fabrikah i tomu niyakoyi solidarnosti mizh inozemcyami ta gromadyanami Nimechchini ne sklalosya Nimecki robitniki zvikli do nerivnosti sprichinenoyi rasizmom shodo robitnikiv i stali bajduzhimi do yihnih strazhdan Statistika Pid chas nimecko radyanskoyi okupaciyi Centralnoyi ta Shidnoyi Yevropi u Drugij svitovij vijni 1941 44 3 mln lyudej buli vivezeni do Nimechchini yak ostarbajteri Za deyakimi ocinkami cifra syagaye 5 5 mln Blizko 2 3 do 3 4 z ponad 3 mln ostarbajteriv buli ukrayincyami Statistika profesora Kondufora stverdzhuye sho pid chas Drugoyi svitovoyi vijni 2 24 mln ukrayinciv buli primusheni do rabskoyi praci v Nimechchini Za inshoyu statistikoyu zagalna kilkist rabiv ostarbajteriv u Nimechchini skladaye 2 2 mln Dallin s 452 Obidvi ci statistichni vibirki jmovirno viklyuchayut kilka soten tisyach ukrayinciv z Galichini tozh zagalna suma mozhe stanoviti blizko 2 5 mln Zhinok ostarbajteriv bulo trohi bilshe nizh cholovikiv Voni buli zajnyati v silskomu gospodarstvi girnichodobuvnij promislovosti virobnictvi ozbroyen metaloobrobci ta zaliznicyah Spochatku ostarbajteriv vidpravlyali do promizhnih taboriv de robitnikiv vidbirali bezposeredno predstavniki kompanij z deficitom robitnikiv Na zavodah Ford Werke v Kelni ta Opel v Russelsgajmi ta Brandenburzi pracyuvali tisyachi ostarbajteriv Zganyannya ostarbajteriv na primusovu robotu v Nimechchinu Lipen 1943 Deyaki ostarbajteri pracyuvali v privatnih firmah ale velika kilkist pracyuvali na fabrikah sho vigotovlyali ozbroyennya Ci zavodi buli golovnimi ob yektami bombarduvannya soyuznikiv Ostarbajteri vvazhalisya dosit produktivnimi ta efektivnimi Vvazhalosya sho choloviki stanovlyat 60 80 efektivnosti nimeckogo pracivnika a zhinki 90 100 Dva miljoni ukrayinciv pracyuvali zdebilshogo na zavodah sho vigotovlyali zbroyu vklyuchayuchi raketnij zavod V 2 u Penemyunde Za slovami Oleksandra Dallina stanom na gruden 1944 roku kilkist robitnikiv u riznih galuzyah bula takoyu Galuz Ostarbajteriv tis Silskogospodarski roboti 725 Girnicha sprava 93 Virobnictvo mashin ta obladnannya 180 Metalurgiya 170 Zaliznichna promislovist 122 Seksualne nasilstvo Dlya zapobigannya Rassenschande porushennya nimcyami nimeckih rasovih zakoniv fermeram rozdavali propagandistski listivki pro zmishuvannya ras yaki buli absolyutno neefektivnimi Velike poshirennya seksualnogo nasilstva proti polskih ta radyanskih ostarbajterok z boku yih naglyadachiv prizvelo do desyatkiv tisyach nebazhanih pologiv Prigolomshlivi 80 zgvaltuvan vidbulisya na fermah de pracyuvali polski divchata Novonarodzhenih tayemno evtanazuvali v nacistskih pologovih centrah U Arbeitslagers nemovlyat vbivali odrazu na misci U zahidnih robitnikiv buli bordeli Shidni robitniki cogo ne robili Yih nabirali v rivnij kilkosti cholovikiv i zhinok tomu bordeli ne znadobilis Zhinok trudivnic zavzhdi rozmishuvali v okremih barakah Tim ne mensh SS zapidozrili yih u tomu sho voni navmisno vagitnili shob zvilnitis vid roboti Ranishe isnuyucha politika koli vagitnih zhinok vidpravlyali dodomu narodzhuvati bula zaminena rejhsfyurerom SS u 1943 roci specialnim ukazom pro aborti Na vidminu vid nacistskogo zakonu proti abortiv sered nimken zhinki ostarbajterki yak pravilo zmusheni buli robiti aborti Inodi koli pracivnicya ta batko ditini buli horoshoyi krovi napriklad norvezhci ditinu mogli viznati rasovo cinnoyu U takih vipadkah provodilos rozsliduvannya shodo batkivstva ta testuvannya oboh batkiv Yaksho voni prohodili testuvannya zhinci bulo dozvoleno narodzhuvati a ditinu zabirali dlya germanizaciyi Yaksho zhinku viznavali dostojnoyu yiyi mogli pomistiti do ustanovi Lebensborn Odnak koli narodzheni diti ne pidhodili yih pomishali v primishennya Auslanderkinder Pflegestatte de yih zalishali bez doglyadu i do 90 z nih pomirali bolisnoyu smertyu Vladislava Karolevska zhertva nacistskih eksperimentiv 1942 roku yiyi bulo piddano medichnim eksperimentam iz sulfonamidnimi preparatami Rubci na pravij nozi ce naslidki nadriziv sho imituvati bojovi rani soldativ navmisno zarazhenih bakteriyami brudom ta shmatochkami skla potim zapalenu dilyanku obroblyali sulfanilamidnimi preparatami Bagato v yazniv yaki zaznali takih procedur pomerli U deyakih silskih rajonah vladoyu bulo viyavleno sho nimecki fermerski druzhini vihovuvali ditej narodzhenih yihnimi robitnicyami razom iz vlasnimi ditmi Buli zrobleni sprobi vidokremiti cih ditej ta vikoristovuvati bezzhalnu propagandu sho yaksho pracivnicya chuzhoyi krovi narodila v Nimechchini ce oznachalo negajne i povne rozluchennya z ditinoyu Bagato zusil dokladalis dlya propagandi Volkstum rasovoyi svidomosti z metoyu zapobigannya Rassenschande mizh nimcyami ta inozemnimi robitnikami prote pributtya poyizdiv z polskimi divchatami do nimeckih mist ta sil zazvichaj peretvoryuvalosya na rinki seksualnih rabin Medichni eksperimenti V rezultati zhorstokogo povodzhennya ostarbajteri strazhdali vid visokogo rivnya psihichnih travm i ti hto potraplyali u psihiatrichni likarni chasto stavali zhertvami zhorstokogo povodzhennya ta vbivstv Naciskij rezhim takozh sankcionuvav vikoristannya ostarbajteriv u medichnih eksperimentah 6 veresnya 1944 r Rejhsministr vnutrishnih sprav nakazav stvoriti specialni pidrozdili dlya ostarbajteriv u dekilkoh psihiatrichnih likarnyah Rejhu Bulo zaznacheno Zi zbilshennyam kilkisti ostarbajteriv dostavlenih v Nimeckij Rejh yih stalo bilshe v nimeckih psihiatrichnih likarnyah Cherez deficit misc v nimeckih likarnyah ce bezvidpovidalno likuvati cih lyudej yaki v najblizhchomu majbutnomu ne budut pridatnimi do roboti Tochna kilkist vbitih ostarbajteriv u psihiatrichnih zakladah dosi nevidoma 189 ostarbajteriv bulo prijnyato do pidrozdilu ostarbajteriv Heil und Pflegeanstalt Kaufbeuren 49 lyudej pomerli golodnoyu smertyu abo vid smertelnih in yekcij RepatriaciyaPislya vijni bagatoh ostarbajteriv spochatku rozmistili v taborah dlya pereselenciv u Zahidnij Nimechchini z yakih potim perevezli v Kempten dlya rozpodilu ta povernennya do krayini pohodzhennya nasampered SRSR Zgidno z mizhnarodnimi ugodami mizh soyuznikami po antigitlerivskij koaliciyi uhvalenimi na Yaltinskij ta Potsdamskij konferenciyah u 1945 povernennya repatriaciyu do SRSR bulo ogolosheno obov yazkovim dlya vsih gromadyan yaki do 1939 meshkali v Radyanskomu Soyuzi SRSR takozh vikoristovuvav specialni agitski brigadi shob perekonati bagatoh ostarbajteriv povernutisya Bilshist ostarbajteriv pislya zakinchennya vijni bula nasilno repatrijovana Buli provedeni masshtabni deportaciyi cih lyudej z misc yih postijnogo prozhivannya u viddaleni rajoni SRSR Bagato repatriantiv buli represovani za zvinuvachennyami v kolaboracionizmi ta zradi Batkivshini Bagato ostarbajteriv buli she ditmi chi pidlitkami koli yih zabirali i hotili povernutisya dodomu do batkiv Inshi hto usvidomiv povoyennu politichnu realnist vidmovilis povertatisya Tih hto znahodivsya v radyanskih okupacijnih zonah povertali avtomatichno Ti hto perebuvav u francuzkij ta britanskij zonah okupaciyi buli zmusheni povernutisya za umovami Yaltinskoyi ugodi de bulo zaznacheno sho gromadyani Radyanskogo Soyuzu ta Yugoslaviyi povinni buti peredani vidpovidnim krayinam nezalezhno vid yih zgodi U zhovtni 1945 roku general Ejzenhauer zaboroniv zastosovuvati silu dlya repatriaciyi v amerikanskij zoni V rezultati bagato ostarbajteriv pochali tikati v Amerikansku zonu Deyaki povernuvshis do radyanskoyi dijsnosti virishili pokinchiti zhittya samogubstvom Po povernennyu do Radyanskogo Soyuzu do ostarbajteriv chasto stavilisya yak do zradnikiv Bagatoh perevezli u viddaleni miscya Radyanskogo Soyuzu pozbavivshi yih osnovnih prav ta mozhlivosti otrimati osvitu Ti hto povernuvsya dodomu takozh buli fizichno i duhovno rozbiti Bilshe togo vlada mala sumnivi u yih loyalnosti a tomu pozbavila bagatoh prava na gromadyanstvo Ostarbajteri poterpali cherez sankcionovanu derzhavoyu stigmatizaciyu u specialnij vidmitci u yihnih pasportah ta pasportah yih ditej ta rodichiv zgaduvavsya chas perebuvannya u Nimechchini pid chas vijni Yak rezultat bagato robochih misc buli nedostupnimi dlya tih komu ne poshastilo mati takij status i v periodi represij kolishni ostarbajteri chasto buli ostrakizovani radyanskim suspilstvom Bagato zhertv svidchat sho pislya vijni voni vse zhittya zaznavali znushan ta pidozr z boku svoyih spivvitchiznikiv bagato z yakih zvinuvachuvali yih u tomu sho voni buli zradnikami yaki dopomagali nimcyam i zhili z komfortom u Tretomu Rejhu koli Ukrayina gorila 2000 ti zarobitchaniV 2010 h vnaslidok masovih trudovih emigracij zokrema do Polshi ostarbajterami inodi nazivali ukrayinskih zarobitchan Den pam yati18 sichnya 2017 roku u 75 u richnicyu z chasu pochatku primusovogo vivezennya naselennya Ukrayini v Nimechchinu ostarbajteriv u sichni 1942 roku bulo ogolosheno Dnem pam yati yakij vidznachavsya v Ukrayini na derzhavnomu rivni Kompensaciya1946 roku Mizhnarodnij vijskovij tribunal u Nyurnberzi viznav nacistsku praktiku vignannya ta primusovoyi praci inozemciv yak zlochin proti lyudyanosti i grube porushennya norm mizhnarodnogo prava Odnak pitannya viznannya primusovih robitnikiv zhertvami nacizmu trivalij chas perebuvalo poza mezhami mizhnarodno pravovogo ta vnutrishnoderzhavnogo regulyuvannya Doki isnuvav SRSR kolishni primusovi robitniki ne stvoryuvali j vlasnih gromadskih organizacij Radikalni zrushennya vidbulisya lishe v naprikinci 1980 h rokiv koli poslabivsya tisk totalitarnoyi derzhavi v presi stali z yavlyatisya publikaciyi pro kolishnih ostarbajteriv v yazniv nacistskih konctaboriv zgodom buli stvoreni gromadski organizaciyi zhertv nacistskih peresliduvan Ne ostannyu rol u priskorenni cogo procesu vidigrali gumanitarni viplati uryadu FRN kolishnim ostarbajteram ta pov yazana z nimi gromadska diskusiya v suspilstvi Ukrayini Oformlennya pravovogo ta socialnogo statusu kolishnih primusovih robitnikiv zavershivsya pislya prijnyattya VRU 2000 roku zakonu Pro zhertvi nacistskih peresliduvan de viznacheni pravovi ekonomichni ta organizacijni zasadi derzhavnoyi politiki stosovno ciyeyi kategoriyi gromadyan garantovano yi zahist ta zberezhennya pam yati pro nih V 1994 nimeckij uryad vidiliv znachni materialni koshti dlya kompensaciyi kolishnim ostarbajteram Sumi viplat ukrayincyam pri comu buli v 5 raziv menshi nizh napriklad polyakam U 2006 viplati buli pripineni Pid potuzhnim mizhnarodnim tiskom u veresni 2000 u FRN buv stvorenij Fond Pam yat vidpovidalnist ta majbutnye v yakomu vzyali uchast ne lishe derzhava a j promislovi kola Nimechchini Zavdannyam Fondu stala viplata ne gumanitarnoyi dopomogi a same kompensaciyi kolishnim primusovim robitnikam Za rezultatami diyalnosti Fondu Pam yat vidpovidalnist ta majbutnye do chervnya 2007 koli oficijno bulo zaversheno viplati 1 6 mld lyudej v ponad 100 krayinah svitu otrimali zagalom 4 37 mld Yevro V Ukrayini UNF Vzayemorozuminnya i primirennya zdijsniv viplati 471 000 pretendentiv u tomu chisli i kolishnim Ostarbajteram ta yih spadkoyemcyam u rozmiri 867 mln yevro DoslidzhennyaOpublikovani rozpovidi ukrayinskih ostarbajteriv v Ukrayini faktichno vidsutni hocha za informaciyeyu ukrayinskogo istorika Yuriya Kondufora primusovih robitnikiv bulo blizko 2244000 z Ukrayini Derzhavna arhivna sluzhba Ukrayini opublikuvala v Interneti kolekciyu oficijnih zapisiv nimeckogo uryadu pro okupaciyi v Ukrayini Vsogo do Nimechchini bulo vivezeno 3 000 000 ostarbajteriv i za pidrahunkami ukrayinci stanovili blizko 75 vid zagalnoyi kilkosti Za deyakimi danimi Ukrayina vtratila blizko 10 miljoniv lyudej u Drugij svitovij vijni sho bulo odniyeyu z najbilshih vtrat bud yakoyi krayini u vijni Deyaki ostarbajteri perezhili vijnu ta emigruvali do krayin za mezhami Yevropi nasampered do SShA hocha deyaki takozh emigruvali do Argentini Avstraliyi Kanadi ta Braziliyi Ostarbajteriv yaki opinilis u britanskij abo francuzkij zonah avtomatichno repatriyuvali Lishe ti hto znahodivsya v amerikanskij zoni ne mali povertatisya do krayin pohodzhennya Takozh ukrayinci iz Zahidnoyi Ukrayini ta baltijskih krayin ne buli zmusheni povertatisya do Radyanskogo Soyuzu oskilki Velika Britaniya ne viznavala ci teritoriyi chastinoyu SRSR Medoglyad dlya viznachennya pridatnosti do roboti Medoglyad dlya viznachennya pridatnosti do roboti Viyizd robitnic Artemivsk Robitnicya Viviz ukrayinciv z Cherkashini 1942 rik Robitnici u Tretomu Rejhu Robitnicya na IG Farbenwerke Auschwitz Robitnici u Tretomu Rejhu Pam yatka ostarbajteru Vidavalasya nimeckim komanduvannyam na miscyah roboti ostarbajteram z UHCR i RRSR List robitnici dodomu Vesillya robitnikiv Idemo do Rejhu propagandiskij plakat Oficijne povidomlennya Kiyiv 1943 rik Robitnicya na IG Farbenwerke AuschwitzDiv takozhPrimusova pracya v Tretomu Rejhu Nacistska rasova politika Nacistski rasovi teoriyi Nacistska politika shodo slov yan Plan Ost Zhittyevij prostir na Shodi Nacional socializm Primusova pracyaPrimitkiSpoerer Mark 2001 Zwangsarbeit unter dem Hakenkreuz Auslandische Zivilarbeiter Kriegsgefangene und Haftlinge im Deutsche Reich und im besetzten Europa 1939 1945 nim Stuttgart Munchen s 253 Spoerer Mark 2001 Zwangsarbeit unter dem Hakenkreuz Auslandische Zivilarbeiter Kriegsgefangene und Haftlinge im Deutsche Reich und im besetzten Europa 1939 1945 nim Munchen Stuttgart s 221 222 Herbert Ulrich 1999 Fremdarbeiter Politik und Praxis des Auslander Einsatzes in der Kriegswirtschaft des Dritten Reiches vid Neuaufl Bonn Dietz ISBN 3 8012 5028 8 OCLC 237365066 Herbert Ulrich 1999 Fremdarbeiter Politik und Praxis des Auslander Einsatzes in der Kriegswirtschaft des Dritten Reiches nim Bonn Dietz s 316 ISBN 3 8012 5028 8 Tetyana Pastushenko Ukrayinski primusovi robitniki v Rajhu skilki yih bulo www historians in ua Procitovano 16 lyutogo 2021 web archive org 29 chervnya 2011 Arhiv originalu za 29 chervnya 2011 Procitovano 14 zhovtnya 2020 Streit Christian 1991 Keine Kameraden Die Wehrmacht und die sowjetischen Kriegsgefangenen 1941 1945 nim Bonn Dietz s 136 InfoUkes Ukrainian History World War II in Ukraine www infoukes com Procitovano 14 zhovtnya 2020 Europe is Working for Germany 1943 research calvin edu Procitovano 14 zhovtnya 2020 お問い合わせ これを見れば早漏を改善できるぞ yap Procitovano 14 zhovtnya 2020 Lynn H Nicholas Cruel World The Children of Europe in the Nazi Web p 351 ISBN 0 679 77663 X Richard Grunberger The 12 Year Reich p 237 ISBN 0 03 076435 1 Nicholas p 255 Richard Grunberger The 12 Year Reich p 258 ISBN 0 03 076435 1 Herbert Ulrich 13 bereznya 1997 Hitler s Foreign Workers Enforced Foreign Labor in Germany Under the Third Reich angl Cambridge University Press s 269 ISBN 978 0 521 47000 1 Ostarbajtery Zhurnalnyj zal magazines gorky media Procitovano 14 zhovtnya 2020 NS Archiv Der Nurnberger Prozess Dokumente 3040 PS www ns archiv de Procitovano 14 zhovtnya 2020 Diemut Majer 2003 Non Germans Under the Third Reich The Nazi Judicial and Administrative System in Germany and Occupied Eastern Europe with Special Regard to Occupied Poland 1939 1945 JHU Press p 369 ISBN 978 0 8018 6493 3 Robert Edwin Hertzstein The War That Hitler Won p139 ISBN 0 399 11845 4 Nazi Ideology and the Holocaust United States Holocaust Memorial Museum January 2007 p 58 ISBN 978 0 89604 712 9 Majer Non Germans Under the Third Reich p 855 Gmyz Cezary 13 travnya 2008 web archive org Polish s 1 3 Arhiv originalu za 13 travnya 2008 Procitovano 14 zhovtnya 2020 Magdalena Sierocinska 2016 Eksterminacja niewartosciowych rasowo dzieci polskich robotnic przymusowych na terenie III Rzeszy w swietle postepowan prowadzonych przez Oddzialowa Komisje Scigania Zbrodni przeciwko Narodowi Polskiemu w Poznaniu Extermination of racially worthless children of enslaved Polish women in the territory of Nazi Germany from the IPN documents in Poznan Bibliography R Hrabar N Szuman Cz Luczak W Rusinski Warsaw Poland Institute of National Remembrance Nicholas Lynn H 8 grudnya 2009 Cruel World The Children of Europe in the Nazi Web angl Knopf Doubleday Publishing Group s 401 ISBN 978 0 307 73971 1 Richard Grunberger The 12 Year Reich p 165 ISBN 0 03 076435 1 Leila J Rupp Mobilizing Women for War p 125 ISBN 0 691 04649 2 OCLC 3379930 Richard Grunberger The 12 Year Reich p 166 ISBN 0 03 076435 1 A World at Total War Global Conflict and the Politics of Destruction 1937 1945 edited by Roger Chickering Stig Forster Bernd Greiner page 185 Dallin Alexander German rule in Russia Nicholas p 399 Berkowitz Prof Michael 3 veresnya 2007 The Crime of My Very Existence Nazism and the Myth of Jewish Criminality angl University of California Press ISBN 978 0 520 94068 0 Hitler s War Hitler s Plans for Eastern Europe archive is 27 travnya 2012 Arhiv originalu za 27 travnya 2012 Procitovano 14 zhovtnya 2020 Nicholas p 400 1 Nicholas p 402 Nicholas p 403 Bernhild Vogel PDF 1989 s 18 143 ISBN 392710602X Band 3 der Kleinen historischen Bibliothek Hamburg Hamburger Stiftung fur Sozialgeschichte des 20 Jahrhunderts Ausgabe 2005 Forced Labourers in Psychiatry http www1 uni hamburg de rz3a035 psychiatry html Golovni konkurenti ukrayinciv ostarbajteriv u Polshi v yetnamci bilorusi i kitajci Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 22 grudnya 2016 roku 1807 VIII Pro vidznachennya pam yatnih dat i yuvileyiv u 2017 roci Memorialno osvitnij kompleks Rodinna pam yat GUMANITARNI VIPLATI URYaDU FRN KOLIShNIM ZhERTVAM NACIZMU ukr 2020 Procitovano 16 02 2021 State Archives of Ukraine online collection of German and Ukrainian documents regarding forced transportation of Ukrainian civilians for forced labor in Germany Dzherela ta literaturaGalchak Sergij Dmitrovich Shidni robitniki z Podillya u Tretomu rejhu deportaciya nacistska katorga opir ponevolyuvacham Naukovij redaktor P T Tronko Vidpovidalnij redaktor N M Kosmina Redaktor R Yu Podkur Tehnichnij redaktor V V Serdyuk Komp yuternij nabir O S Galchaka Verstka N A Burmistr Korektor O V Gudemchuk Vidavnictvo Kniga Vega VAT Vinnicka oblasna drukarnya 2003 344 s Naukove vidannya ISBN 966 621 137 8 T V Pastushenko T S Pershina Ostarbajteri Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O S 673 ISBN 978 966 00 1061 1 Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ostarbajteri Lapan Tetyana Dmitrivna Verbuvannya i deportaciya naselennya Ukrayini do Nimechchini ta umovi jogo praci i pobutu u nevoli 1939 1945 rr Tekst dis kand ist nauk 07 00 01 Lvivskij nacionalnij un t im Ivana Franka L 2005 235 ark Pastushenko T V Ostarbajteri z Kiyivshini verbuvannya primusova pracya repatriaciya 1942 1953 Kiyiv 2009 Pastushenko T V V yizd repatriantiv do Kiyeva zaboroneno povoyenne zhittya kolishnih ostarbajteriv ta vijskovopolonenih v Ukrayini Kiyiv 2011 Lahno Vita Ivanivna Ukrayinski ostarbajteri v Tretomu Rejhu ta Radyanskomu Soyuzi 1941 1953 rr istoriko antropologichnij analiz na materialah Poltavshini Tekst avtoref dis kand ist nauk 07 00 01 Lahno Vita Ivanivna Chornomor derzh un t im Petra Mogili Mikolayiv 2013 Danilchuk Vitalina Romanivna Ukrayinski ostarbajteri 1941 1947 rr na prikladi Rivnenskoyi oblasti Tekst Vitalina Danilchuk Rivne DM 2012 280 Galchak Sergij Dmitrovich Shidni robitniki z Podillya u Tretomu rejhu deportaciya nacistska katorga opir ponevolyuvacham Vinnicya Kniga Vega 2004 343 s Malenki lyudi na velikij vijni usni istoriyi ostarbajteriv ta v yazniv konctaboriv z Poltavshini Upor V Lahno vidp red Yu Voloshin Poltava 2011 533 s Do 70 h rokovin pochatku nasilnogo vivezennya mirnogo naselennya z teritoriyi okupovanoyi Ukrayini na primusovi roboti v roki Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni 1941 1945 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine dokumenti na oficijnomu vebportal Derzhavnoyi arhivnoyi sluzhbi Ukrayini Ostarbajteri Spogadi zhiteliv Rivnenshini vivezennih gitlerivcyami na katorzhni roboti do Nimechchini Fond Vzayemorozuminnya i primirennya Tetyana Pastushenko Shidni katorzhani Ukrayinskij tizhden 15 lyutogo 2012 6 223 vid 9 lyutogo 2012 Istoriya zamovchuvannya Povsyakdenne zhittya ostarbajteriv v Nimechchini u ridkisnih fotografiyah material gazeti Gazeta ua vid 23 06 2015 roku Pankivskij K Roki nimeckoyi okupaciyiPosilannyaOstarbajteri Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P 720 s ISBN 966 7492 04 4