Здолбу́нів — місто в Україні, адміністративний центр Здолбунівської міської громади Рівненського району Рівненської області. До 17 липня 2020 року, до адміністративно-територіальної реформи, колишній адміністративний центр Здолбунівського району.
Здолбунів | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Рівненська область | ||||||||
Район | Рівненський район | ||||||||
Громада | Здолбунівська міська громада | ||||||||
Код КАТОТТГ | UA56060250010051586 | ||||||||
Засноване | — | ||||||||
Перша згадка | 1497 | ||||||||
Статус міста | від 1925 року | ||||||||
Населення | 25 044 (станом на 01.01.2022) | ||||||||
- повне | 25 044 (станом на 01.01.2022) | ||||||||
Площа | 12,49 км² | ||||||||
Густота населення | 1 982,86 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 35700—35706 | ||||||||
Телефонний код | +380-36522 | ||||||||
Координати | 50°30′34″ пн. ш. 26°15′35″ сх. д. / 50.50944° пн. ш. 26.25972° сх. д.Координати: 50°30′34″ пн. ш. 26°15′35″ сх. д. / 50.50944° пн. ш. 26.25972° сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 191 м | ||||||||
Водойма | р. Устя | ||||||||
Назва мешканців | здолбунів'я́нин, здолбунів'я́нка, здолбунів'я́ни | ||||||||
Міста-побратими | Маршалтаун | ||||||||
День міста | друга неділя вересня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Здолбунів | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- залізницею | 12 км | ||||||||
- автошляхами | 12 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 35700, Рівненська обл., Рівненський р-н, м. Здолбунів, вул. Грушевського, 14 | ||||||||
|
Географія
Місто Здолбунів розташоване за 12 км на південь від обласного центру. Через місто пролягає автошлях національного значення Н25 (Старокостянтинів — Острог — Здолбунів — Рівне — Сарни) та далі на Житковичі (Білорусь). В місті розташований важливий залізничний вузол Західної України та станція Здолбунів.
Назва
Існує декілька версій походження назви «Здолбунів»:
Перша версія: Стародавня назва селища «Долбунів» походить від слова «дов(л)бати». Це пояснюється наявністю на околицях поселення крейдяних копалень, з яких місцеві жителі «довбали» крейду і при запитанні: — Звідки ви? — чули відповідь: — З Дов(л)бунова. На цій підставі й закріпилася назва поселення як Здолбунів.
Друга версія: Назва міста пов'язана зі старослов'янським племенем дулібів (долобів), яке було основним населенням наших земель у VI—Х століттях. Можливо, саме так у назві Здолбунів (Долбунів) трансформувалася пам'ять про дулібів, про що свідчить багато праць вчених про колишні назви селищ слов'ян, у яких закінчення «-ов» (в українському правописі «-ів») означає, що селище назване на честь когось.
Інші версії є малоймовірними.
Міські символи
Відроджуючи минулі традиції та з нагоди відзначення 500-річчя міста, рішенням Здолбунівської міської ради у 1997 році затверджено сучасні міські символи Здолбунова (автор проєктів — Юрій Терлецький).
Герб: у червоному полі щита перехрещені срібні кайло, молоток та залізничний ключ; щит увінчує срібна міська корона.
Прапор: квадратне червоне полотнище, у центрі якого розміщено перехрещені білі кайло, молоток та ключ.
Елементи герба символізують: кайло — назву міста, молоток і залізничний ключ — будівельну та залізничну галузі промисловості. Червона та срібна барви вказують на знаходження Здолбунова на Волині.
Історія
До першої згадки
На території Здолбунова виявлені поселення доби ранньої бронзи, а на околиці — ранньослов'янський могильник зарубинецької культури.
Є теорія що перше слов'янське(дулібське) поселення виникнуло саме на території Здолбунова, та земель вже колишнього Здолбунівського району.
Перша згадка, часи Київської Русі, Великого князівства Литовського
Уперше назва поселення Здолбунів (Долбунів) згадується 1497 року в акті, за яким великий князь Литовський Олександр дарував князеві Костянтину Острозькому разом з іншими поселеннями і село Долбунів. Назва Здолбунів відома з 1629 року.
З утворенням Київської держави землі дулібів у Х столітті входять до її складу. Пізніше, під час занепаду держави, землі Волині (з 1199 року) входять до Галицько-Волинського князівства, яке від нападів татаро-монгольських орд поступово втрачає свою силу і підпадає під владу Литви.
У складі Речі Посполитої, Хмельниччина
Після Люблінської унії 1569 року Здолбунів потрапив під владу Речі Посполитої. Село входило до Луцького повіту. 1570 року в ньому налічувалося 9 димів. Населення займалось переважно рільництвом. Саме на той час в Здолбунові почала формуватися єврейська громада. У 1618 і 1619 роках воно дуже потерпіло від нападів татарських орд. У роки Визвольної війни українського народу 1648—1654 років в районі Здолбунова відбувалися селянські виступи проти місцевих феодалів. У 1651 році на околицях Здолбунова, неподалік села Тайкури, розташовувався штаб війська Богдана Хмельницького, козаки якого вели бої з поляками. Тоді ж відбулися перші єврейські погроми, що були вчинені козаками.
Другий поділ Польщі, анексія Російською імперією
У 1793–1795 роках Правобережна Україна, внаслідок Другого поділу Польщі та анексії, тимчасово входила до складу Російської імперії. У цей час Здолбунів належав до Волинського намісництва, а згодом — до Волинської губернії. 1798 року в селі налічувався 51 двір, проживало 276 чоловік, у тому числі 167 кріпаків. У 1821 році князь Себастьян Любомирський, дідич Здолбунова, продав його купцям Кружиніним. Вони розширили господарство маєтку, збудували млин. За реформою 1861 року для селян Здолбунова було виділено 489 десятин землі, у середньому по 11 десятин орної землі на двір. Земля обійшлася їм вдвічі дорожче, ніж коштувала.
Скасування кріпацтва прискорило розвиток капіталістичних відносин у Здолбунові. У червні 1873 року закінчено будівництво Ковельської залізниці Київ — Берестя, яка пролягла через місто. Згодом місто отримало сполучення з Радивиловом і Сарнами, побудовано залізничну станцію Здолбунів та паровозне депо. У ці роки було визначено високі якості здолбунівської крейди і можливість її використання як основної сировини для виробництва цементу. На це звернули увагу австрійські піддані брати Єлінеки, чехи за національністю, які заснували цементне виробництво у 1877 році. У 1884 році побудовано невеликий цементний завод Едмонда Францевича Єлінека, на якому у 1886 році працювало 19 робочих. Устаткування цього підприємства складалося з п'яти жорен кінської тяги, такої кількості печей опалювання (ковпаків) та складу для сушіння коржів із глини і крейди. Усі процеси виконувалися вручну. За добу тут виробляли 20—25 бочок цементу. Для залучення додаткових коштів власники заводу створили у 1889 році компанію «Єлінек і Ко», яка забезпечила розширення заводу, обладнала його досконалішими механізмами. Випуск цементу досяг 90 тонн на добу. У 1898 році було засновано Акційне товариство портланд-цементу "Волинь", після чого значно зросла кількість робітників. Наприкінці 1890-х років на Здолбунівському цементному заводі працювало 200 робітників. У 1889 році засновано ливарно-механічний завод.
Почала розвиватися торгівля. У селі працювали крамниці, трактири, маленькі майстерні, відбувалися ярмарки. За даними перепису 1897 року в Здолбунові проживало 4692 особи. Здолбунівський цементний завод у 1910 році придбало акціонерне товариство «Волинь», яке незабаром його було реконструйовано. Чисельність робітників на заводі зросла до 300 чоловік. Крім цементного заводу та залізничної станції, у ці роки в Здолбунові працювали приватні паркетна фабрика, ливарно-механічний завод та 2 млини. Але це були підприємства напівкустарного типу з незначною кількістю робітників.
У 1877 році в Здолбунові відкрите однокласне залізничне училище. Навчання в ньому здійснювалось за рахунок управління Південно-Західної залізниці. У 1886 році училище реорганізували у двокласне. 1884 року в громадському будинку відкрили двокласну школу. На утримання школи, у якій навчалися 25 хлопчиків і 2 дівчинки, громада виділяла 137 карбованців на рік. У 1905 році почала працювати церковнопарафіяльна школа, а 1907 року відкрився громадський клуб.
У 1903 році Здолбунів віднесено до категорії позаштатних міст. На центральній вулиці, що йшла від вокзалу, був прокладений тротуар, встановлено газове освітлення. За даними на 1912 рік, на цементному заводі працювала лікарня. У 1910 році розпочинається будівництво церкви Святої Катерини та вищого залізничного училища. У 1908—1911 роках у місті налічувалося до 10 тис. жителів.
Перша світова війна
У роки Першої світової війни на території Волинської губернії проходив Південно-Західний фронт.
Українська Народна Республіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV5THlWRU1DVTVNaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1pVkVNU1U0Umw4bFJERWxPRGNsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVReEpUZzRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNFh5VkVNU1U0TTE4bFJEQWxPVGNsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqRWxSREVsT0RNbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPVFl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTVNaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNRU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1pVkVNU1U0Umw4bFJERWxPRGNsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVReEpUZzRKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJNFh5VkVNU1U0TTE4bFJEQWxPVGNsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqRWxSREVsT0RNbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrVWxSREFsUWpJbFJERWxPVFl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
За часів Української революції (1917—1921) місто було ареною боротьби різних політичних сил: австро-німецької військової адміністрації, Центральної Ради УНР, Гетьманщини, Директорії УНР, Ради робітничих та солдатських депутатів. У місті розташовувався штаб армії УНР, на чолі з Симоном Петлюрою.
12 листопада 1917 року урочисто відкрита чеська школа (сучасна Здолбунівська гімназія).
У 1919 році місто стало центром спроби антипетлюрівського перевороту генерала-хорунжого Володимира Оскілка.
У складі Польської Республіки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMzTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlVeU55VkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRVjhsUkRBbFFUTWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRFbE9ERWxSREVsT0ROZkpVUXdKVUV4SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKREpVUXhKVGczSlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd6SlRKRFh5VkVNQ1ZDUXk0bFJEQWxPVGNsUkRBbFFqUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqRWxSREVsT0RNbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREFsUWpJbE1rTmZKVVF3SlVJeUpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkNMbDhsUkRBbE9VUWxSREFsUWpVbFJEQWxRamNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJEQWxRalVsUkRBbFFqWWxSREFsUWtRbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJbFJERWxPVFlsTWtOZk5ERXVhbkJuTHpJd01IQjRMU1ZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNReVV5TnlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsUVRNbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RFbFJERWxPRE5mSlVRd0pVRXhKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpESlVReEpUZzNKVVF4SlRnekpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3pKVEpEWHlWRU1DVkNReTRsUkRBbE9UY2xSREFsUWpRbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWpFbFJERWxPRE1sUkRBbFFrUWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsTWtOZkpVUXdKVUl5SlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQ0xsOGxSREFsT1VRbFJEQWxRalVsUkRBbFFqY2xSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWpZbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrVWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRFbE9UWWxNa05mTkRFdWFuQm4uanBn.jpg)
Після підписання Варшавського договору 1920 представниками Польщі та Української Народної Республіки, які розроблялись таємно від уряду УНР й польського сейму, та Ризького миру 1921 урядами більшовицької Росії та її сателіта УСРР і Польщі землі Західної України відійшли до Польщі. У період польської адміністрації (1920—1939) Здолбунів залишався типовим провінційним містечком. Спочатку він входив до складу Острозького повіту, у 1924 році став повітовим центром Волинського воєводства.
У 1920-ті роки Здолбунів, як всі західноукраїнські міста, переживав економічний занепад. Зовсім не працювали цементний завод та інші підприємства. Політика польського великодержавного шовінізму ще більше погіршила становище простого люду. Так, у 1921 році за наказом влади було проведене масове звільнення робітників української національності. Зокрема, у Рівному і Здолбунові позбулися роботи близько 80 % залізничників-українців (інкримінували недбалість під час евакуації поляків). Важке соціальне й економічне становище робітників стало причиною багатьох страйків у 20-х роках. Згодом виступи робітників набрали такої сили, що властям довелося йти не лише на економічні, але й на деякі політичні поступки. Зокрема, у Здолбунові у 1925 році дозволили відкрити книгарню «Відбудова», яка мала у продажу твори прогресивних письменників.
1 січня 1925 року повітовий центр перенесено з Острога у Здолбунів, через що Острозький повіт перейменовано у Здолбунівський повіт. 8 липня того ж року місто було розширено за рахунок вилучення зі складу сільської гміни Здовбиця села Здолбунів і всієї площі фільварку Здолбунів та включення їх до міської гміни Здолбунів.
На західноукраїнських землях уряд Польщі проводив політику спольщення українців. У школах Здолбунова навчання здійснювалося переважно польською мовою. У 1928—1929 роках у місті працювали гімназія, дві семикласні, три чотирикласні, дві початкові та реміснича школи. Плата за навчання була великою, зокрема в гімназії — 30 злотих на місяць.
У складі СРСР
У вересні 1939 року західноукраїнські землі увійшли до складу СРСР. У межах радянського адміністративно-територіального поділу Здолбунів стає районним центром Рівненської області. У місті починаються «соціалістичні перетворення», масові арешти української інтелігенції.
З 20 січня 1940 року місто отримало статус адміністративного центру Здолбунівського району.
Друга світова війна
У 1941 році місто було тимчасово окуповане військами Третього Рейху. Під час німецької окупації в місті продовжувало діяти українське націоналістичне підпілля.
2 лютого 1944 року місто перейшло під контроль Радянської армії. За час війни нацисти зруйнували цементний завод, міську електростанцію, спалили залізничний вокзал, а також значну кількість житлових будинків та інших будівель. За роки німецької окупації гітлерівці розстріляли 6 тисяч мешканців міста та інших громадян. Місцем розправи були обрані кар'єри цементного заводу. Тут гітлерівці стратили 4300 осіб, серед яких все єврейське населення міста (врятувалося близько 25 осіб), а біля цвинтаря села Старомильськ — 1700 осіб.
Радянський період
У післявоєнний період Здолбунів відбудовувався і розвивався на засадах соціалістичної економіки, комплексно, відповідно до свого статусу районного центру Рівненської області. Будуються цементно-шиферний комбінат, мікрорайон цементників Ново-Здолбунів, будівельні, пластмасовий та авторемонтний заводи, «Укрцемремонт», побутові підприємства; відкриваються нові школи, лікарні, культурно-освітні заклади.
У Незалежній Україні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEyTDFwa2IyeGlkVzVwZGk1cWNHY3ZNakF3Y0hndFdtUnZiR0oxYm1sMkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У 2011 році було відкрито Здолбунівський краєзнавчий музей, який знаходиться в старій частині міста. Більшість експонатів музею були знайдені або подаровані жителями Здолбунівщини. Сама будівля є історичною пам'яткою міста, у ній відбувалися різні події, а одні з найстрашніших за часів НКВС.
21 жовтня 2012 року в Здолбунові урочисто відкрито перше на Рівненщині погруддя Степанові Бандері.
12 червня 2020 року, відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 722-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Рівненської області», утворена Здолбунівська міська громада.
17 липня 2020 року, в результаті адміністративно-територіальної реформи та ліквідації Здолбунівського району, місто увійшло до складу Рівненського району.
Населення
Національний склад
Розподіл населення за національністю за даними перепису 2001 року:
Національність | Відсоток |
---|---|
українці | 92,83 % |
росіяни | 5,57 % |
інші/не вказали | 1,60 % |
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 94,50 % |
російська | 5,05 % |
інші/не вказали | 0,45 % |
Економіка
У місті діє переважно будівельна, металообробна та харчова промисловість. Найбільші підприємства міста: залізобетонних виробів, авторемонтний, цементний, асфальтний заводи, завод продтоварів та інші, підприємства залізничного транспорту.
24 травня 2019 року в місті відбулося офіційне відкриття заводу з виробництва машин для скошування сільськогосподарських культур «МААНС».
Транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek14THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWw4bFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZbFJERWxPVGRmSlVRd0pUazNKVVF3SlVJMEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJeEpVUXhKVGd6SlVRd0pVSkVKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVElsUkRBbFFrVWxSREFsUWtFbFJEQWxRamNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtKZkpVUXhKVGd4SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVReEpUZzJKVVF4SlRrMkpVUXhKVGszWHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01TVkVNU1U0TXlWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Станція Здолбунів — це важливий залізничний вузол Західної України. У Здолбунові знаходиться моторвагонне депо, де ремонтують зміннострумові приміські електропоїзди та частину дизель-поїздів Львівської залізниці. Тут же обслуговувався запущений у липні 2017 року поїзд Здолбунів — Ковель — Холм.
У 2007 році капітально, за новітніми стандартами оновлено залізничний вокзал міста. Чимало мешканців міста Здолбунова та Рівного мають можливість скористатися пасажирськими поїздами далекого сполучення, які не заходять в саме Рівне.
Освіта
- Здолбунівська ЗОШ І–ІІІ ступенів № 1
- Здолбунівська ЗОШ І–ІІІ ступенів № 3
- Здолбунівська ЗОШ І–ІІІ ступенів № 4
- Здолбунівська ЗОШ І–ІІІ ступенів № 5
- Здолбунівська гімназія
- Здолбунівська ЗОШ I—III ступенів №6
- Здолбунівська ЗОШ І–ІІ ступенів № 7
Спорт
У місті діє команда з американського футболу «Здолбунівські Орли», які беруть участь у всеукраїнських та міжнародних чемпіонатах і турнірах, Футбольний клуб «Академіка».
Місто-побратим
Релігія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0TDB0dmMzUmxiRjk2Wkc5c1luVnVhWFl0TURNME5DNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RTMjl6ZEdWc1gzcGtiMnhpZFc1cGRpMHdNelEwTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Успенський Собор ПЦУ
- Храм св. апп. Петра і Павла ПЦУ
- Церква Казанської Божої Матері УПЦ (МП)
- Катерининська церква УПЦ (МП)
- Церква Святого апостола Петра І Павла УГКЦ
- Костел Петра і Павла РКЦ
- Християн віри євангельської (п'ятидесятники)
- Церква ЄХБ «Світло Євангелії»
- Церква християн віри євангельської
- Церква ЄХБ Гевсеманія
Особистості
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4elpTOVpkWEpwZVY5T1lXZDFiR3R2TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxWmRYSnBlVjlPWVdkMWJHdHZMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aU9DOGxSREFsT1VJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrVWxSREFsUWtRbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJNUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXhKVGczWHlWRU1DVTVReVZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWk1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVGxDSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpFSlVReEpUazJKVVF3SlVJMFh5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDT1NWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTROMThsUkRBbE9VTWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRBbFFrSWxSREFsUWtVbFJEQWxRakl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Уродженці:
- Білоусов Михайло Гнатович — Герой Радянського Союзу, уславлений снайпер часів Другої світової війни.
- Гордійчук Володимир Григорович — заслужений тренер України, майстер спорту України з важкої атлетики, тренер Здолбунівської ДЮСШ «Колос». За 26 років роботи тренером в м. Здолбунів підготував — 5 майстрів спорту міжнародного класу, 15 майстрів спорту, 50 кандидатів у майстри спорту, 1 чемпіона світу, 3 учасники Олімпійських ігор.
- Горковчук Максим Вікторович (1980—2022) — старший лейтенант Збройних Сил України, учасник російсько-української війни, що загинув у ході російського вторгнення в Україну в 2022 році.
- Гридін Сергій Володимирович (нар. 1971) — український дитячий письменник.
- Дмитрієва-Буряк Галина Євгенівна — український кінознавець.
- Долганський Сергій Миколайович — український футболіст, воротар. Гравець полтавської «Ворскли».
- Жук Василь Володимирович (1991—2015) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Колодяжний Володимир Іванович — український редактор, сценарист.
- Лащенков Сергій Миколайович — колишній український і молдавський футболіст, захисник. Грав за збірну Молдови.
- Марченко Сергій — український режисер, сценарист.
- Микитюк Віктор Іванович (1964—2015) — старший лейтенант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Нагулко Юрій Олександрович — український художник.
- Петренко Павло Іванович (1989—2014) — старший солдат Міністерства внутрішніх справ України, учасник російсько-української війни.
- Приходько Микола Тарасович (22.05.1920 — 21.02.1943) — радянський партизан, герой Радянського Союзу (посмертно). Зв'язковий Н. І. Кузнецова.
- Вернік Ромуальд — польський письменник, автор книги спогадів про Здолбунів «У Здолбунові розквітла калюжниця».
- Сапожніков Олексій Юрійович (1989—2015) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Володимир Сироватка-Рус — олімпійський чемпіон Олімпійських ігор в Берліні 1936 року.
- Тереза Тутінас — відома польсько-шведська естрадна співачка.
- Станіслав Фіалковський (1922) — відомий польський художник і графік, автор проєкту Національної бібліотеки у Варшаві.
- Ярошенко Андрій Вікторович (1982—2015) — військовик 55-ї бригади, учасник російсько-української війни.
Мешканці Здолбунова:
- Закржевський Анатолій Йосипович (1933—1987) — радянський волейболіст, почесний майстер спорту, кандидат технічних наук.
- Лейко Кіндрат Федорович (В білоруській транскрипції прізвища — Кандрат Лейка; 1860–1921) — Видатний білоруський письменник і поет, зачинатель національної драматургії для дітей, перекладач, громадський діяч. Проживав у Здолбунові впродовж 1918–1921 років. Похований на кладовищі по вулиці Вили.
- Маслов Леонід Миколайович (1909–1943) — Український інженер-архітектор, визначний дослідник архітектури Західної Волині; жив у Здолбунові у 1941–1943 роках, працював тут інженером.
- Самолюк Володимир Володимирович (Skofka) — український реп-виконавеець
- Юлія Тимочко — виконавиця в стилі джаз та соул, суперфіналістка шоу «Голос країни-2021»
- Гайдучик Микола Михайлович (1999) — відомий український футболіст, наразі грає за ФК «Верес»
Перебували в місті: Свого часу в місті перебували Леся Українка, Улас Самчук, Олександр Довженко, Віктор Ющенко, Юлія Тимошенко, Петро Порошенко.
Примітки
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 2 лютого 2020. Процитовано 2 лютого 2020.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 22 червня 2020. Процитовано 20 липня 2020.
- Здолбунів Рівненська область, Здолбунівський район [недоступне посилання з липня 2019]
- Указатель фабрик и заводов европейской России и Царства Польского: Материалы для фабрично–заводской статистики. (сост. П. А. Орлов). (изд. 2-е, испр. и доп.). — СПб, 1887
- Список фабрик и заводов России, 1910 г. — Москва, С.–Петербург, Варшава: т. д. «Л. и Є. Метцль и Ко» «Центральная контора обїявлений», 1910, С. 407
- Томін Ю., Романишин Ю., Коритко Р., Паращак І. Перша колія: до 150-річчя Львівської залізниці. — Львів : ТзОВ «Західноукраїнський Консалтинговий Центр» (ЗУКЦ), 2011. — С. 155. —
- . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 3 жовтня 2016.
- . Архів оригіналу за 13 жовтня 2016. Процитовано 3 жовтня 2016.
- . www.dyckerhoff.com.ua. Архів оригіналу за 23 липня 2019. Процитовано 23 липня 2019.
- Здолбунів, Здолбунівський район, Ровенська область (продовження)». Історія міст і сіл Української РСР (ru-RU) . Процитовано 23 липня 2019.
- (укр.). Архів оригіналу за 28 березня 2016. Процитовано 23 липня 2013.
- Постанова Верховної Ради України від 17 липня 2020 року № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів»
- Національний склад міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- . Банк даних Державної служби статистики України. Архів оригіналу за 31 липня 2014. Процитовано 28 грудня 2018.
- Рідна мова населення міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- . https://zdolbunivcity.net/. Здолбунів.City. Архів оригіналу за 26 травня 2019. Процитовано 27 травня 2019.
- Здолбунів, Рівненська область, та Маршалтаун, штат Айова, стали містами-побратимами. decentralization.gov.ua. Процитовано 14 липня 2023.
- У громаді біля Рівного прийняли рішення щодо землі і храмів УПЦ (МП)
- На Здолбунівщині заборонили Московський патріархат
Джерела
- С. О. Вознюк, О. М. Себастіянська. Здолбунів. [ 7 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2010. — Т. 10 : З — Зор. — С. 479—480. — 712 с. — .
- Є. М. Скляренко. Здолбунів}} [[https://web.archive.org/web/20160806142216/http://www.history.org.ua/?encyclop&termin=Zdolbuniv Архівовано 6 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2005. — Т. 3 : Е — Й. — С. 321. — .
- історична довідка про Здолбунів}} [[https://web.archive.org/web/20190723163213/http://www.zdolbyniv.rv.ua/index.php/pro-misto/2-brief-history-of-the-zdolbuniv/ Архівовано 23 липня 2019 у Wayback Machine.]
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Здолбунів |
- Офіційний сайт Здолбунівської міської ради. [ 14 березня 2011 у Wayback Machine.]
- портал Здолбунова та Здолбунівського району}} [[https://web.archive.org/web/20131006154619/http://zdolbuniv.com/ Архівовано 6 жовтня 2013 у Wayback Machine.]
- Офіційний сайт Здолбунівської міської газети «Нове життя». [ 1 листопада 2010 у Wayback Machine.]
- Інформаційно-аналітичний портал про Здолбунів від громадської організації ЗЕОН. [ 6 серпня 2013 у Wayback Machine.]
- . zdolbuniv.rv.ua.
- Здолбунівський Інтернет — повний каталог сайтів Здолбунівщини. [ 25 червня 2013 у Wayback Machine.]
- Zdołbunów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1895. — Т. XIV. — S. 541. (пол.)
- Zdolbunov, Ukraine. (англ.)
- Прогулянка по місту Здолбунів (відео). [ 6 жовтня 2021 у Wayback Machine.]
- .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zdolbu niv misto v Ukrayini administrativnij centr Zdolbunivskoyi miskoyi gromadi Rivnenskogo rajonu Rivnenskoyi oblasti Do 17 lipnya 2020 roku do administrativno teritorialnoyi reformi kolishnij administrativnij centr Zdolbunivskogo rajonu ZdolbunivGerb Zdolbunova Prapor ZdolbunovaKostel Petra i Pavla RKC v ZdolbunoviOsnovni daniKrayina UkrayinaRegion Rivnenska oblastRajon Rivnenskij rajonGromada Zdolbunivska miska gromadaKod KATOTTG UA56060250010051586Zasnovane Persha zgadka 1497Status mista vid 1925 rokuNaselennya 25 044 stanom na 01 01 2022 povne 25 044 stanom na 01 01 2022 Plosha 12 49 km Gustota naselennya 1 982 86 osib km Poshtovi indeksi 35700 35706Telefonnij kod 380 36522Koordinati 50 30 34 pn sh 26 15 35 sh d 50 50944 pn sh 26 25972 sh d 50 50944 26 25972 Koordinati 50 30 34 pn sh 26 15 35 sh d 50 50944 pn sh 26 25972 sh d 50 50944 26 25972Visota nad rivnem morya 191 mVodojma r UstyaNazva meshkanciv zdolbuniv ya nin zdolbuniv ya nka zdolbuniv ya niMista pobratimi MarshaltaunDen mista druga nedilya veresnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya ZdolbunivDo obl resp centru zalizniceyu 12 km avtoshlyahami 12 kmMiska vladaAdresa 35700 Rivnenska obl Rivnenskij r n m Zdolbuniv vul Grushevskogo 14 Zdolbuniv u Vikishovishi MapaZdolbunivZdolbunivGeografiyaMisto Zdolbuniv roztashovane za 12 km na pivden vid oblasnogo centru Cherez misto prolyagaye avtoshlyah nacionalnogo znachennya N25 Starokostyantiniv Ostrog Zdolbuniv Rivne Sarni ta dali na Zhitkovichi Bilorus V misti roztashovanij vazhlivij zaliznichnij vuzol Zahidnoyi Ukrayini ta stanciya Zdolbuniv NazvaIsnuye dekilka versij pohodzhennya nazvi Zdolbuniv Persha versiya Starodavnya nazva selisha Dolbuniv pohodit vid slova dov l bati Ce poyasnyuyetsya nayavnistyu na okolicyah poselennya krejdyanih kopalen z yakih miscevi zhiteli dovbali krejdu i pri zapitanni Zvidki vi chuli vidpovid Z Dov l bunova Na cij pidstavi j zakripilasya nazva poselennya yak Zdolbuniv Druga versiya Nazva mista pov yazana zi staroslov yanskim plemenem dulibiv dolobiv yake bulo osnovnim naselennyam nashih zemel u VI H stolittyah Mozhlivo same tak u nazvi Zdolbuniv Dolbuniv transformuvalasya pam yat pro dulibiv pro sho svidchit bagato prac vchenih pro kolishni nazvi selish slov yan u yakih zakinchennya ov v ukrayinskomu pravopisi iv oznachaye sho selishe nazvane na chest kogos Inshi versiyi ye malojmovirnimi Miski simvoliDokladnishe Gerb Zdolbunova ta Prapor Zdolbunova Vidrodzhuyuchi minuli tradiciyi ta z nagodi vidznachennya 500 richchya mista rishennyam Zdolbunivskoyi miskoyi radi u 1997 roci zatverdzheno suchasni miski simvoli Zdolbunova avtor proyektiv Yurij Terleckij Gerb u chervonomu poli shita perehresheni sribni kajlo molotok ta zaliznichnij klyuch shit uvinchuye sribna miska korona Prapor kvadratne chervone polotnishe u centri yakogo rozmisheno perehresheni bili kajlo molotok ta klyuch Elementi gerba simvolizuyut kajlo nazvu mista molotok i zaliznichnij klyuch budivelnu ta zaliznichnu galuzi promislovosti Chervona ta sribna barvi vkazuyut na znahodzhennya Zdolbunova na Volini IstoriyaDo pershoyi zgadki Na teritoriyi Zdolbunova viyavleni poselennya dobi rannoyi bronzi a na okolici rannoslov yanskij mogilnik zarubineckoyi kulturi Ye teoriya sho pershe slov yanske dulibske poselennya viniknulo same na teritoriyi Zdolbunova ta zemel vzhe kolishnogo Zdolbunivskogo rajonu Persha zgadka chasi Kiyivskoyi Rusi Velikogo knyazivstva Litovskogo Upershe nazva poselennya Zdolbuniv Dolbuniv zgaduyetsya 1497 roku v akti za yakim velikij knyaz Litovskij Oleksandr daruvav knyazevi Kostyantinu Ostrozkomu razom z inshimi poselennyami i selo Dolbuniv Nazva Zdolbuniv vidoma z 1629 roku Z utvorennyam Kiyivskoyi derzhavi zemli dulibiv u H stolitti vhodyat do yiyi skladu Piznishe pid chas zanepadu derzhavi zemli Volini z 1199 roku vhodyat do Galicko Volinskogo knyazivstva yake vid napadiv tataro mongolskih ord postupovo vtrachaye svoyu silu i pidpadaye pid vladu Litvi U skladi Rechi Pospolitoyi Hmelnichchina Pislya Lyublinskoyi uniyi 1569 roku Zdolbuniv potrapiv pid vladu Rechi Pospolitoyi Selo vhodilo do Luckogo povitu 1570 roku v nomu nalichuvalosya 9 dimiv Naselennya zajmalos perevazhno rilnictvom Same na toj chas v Zdolbunovi pochala formuvatisya yevrejska gromada U 1618 i 1619 rokah vono duzhe poterpilo vid napadiv tatarskih ord U roki Vizvolnoyi vijni ukrayinskogo narodu 1648 1654 rokiv v rajoni Zdolbunova vidbuvalisya selyanski vistupi proti miscevih feodaliv U 1651 roci na okolicyah Zdolbunova nepodalik sela Tajkuri roztashovuvavsya shtab vijska Bogdana Hmelnickogo kozaki yakogo veli boyi z polyakami Todi zh vidbulisya pershi yevrejski pogromi sho buli vchineni kozakami Drugij podil Polshi aneksiya Rosijskoyu imperiyeyu U 1793 1795 rokah Pravoberezhna Ukrayina vnaslidok Drugogo podilu Polshi ta aneksiyi timchasovo vhodila do skladu Rosijskoyi imperiyi U cej chas Zdolbuniv nalezhav do Volinskogo namisnictva a zgodom do Volinskoyi guberniyi 1798 roku v seli nalichuvavsya 51 dvir prozhivalo 276 cholovik u tomu chisli 167 kripakiv U 1821 roci knyaz Sebastyan Lyubomirskij didich Zdolbunova prodav jogo kupcyam Kruzhininim Voni rozshirili gospodarstvo mayetku zbuduvali mlin Za reformoyu 1861 roku dlya selyan Zdolbunova bulo vidileno 489 desyatin zemli u serednomu po 11 desyatin ornoyi zemli na dvir Zemlya obijshlasya yim vdvichi dorozhche nizh koshtuvala Skasuvannya kripactva priskorilo rozvitok kapitalistichnih vidnosin u Zdolbunovi U chervni 1873 roku zakincheno budivnictvo Kovelskoyi zaliznici Kiyiv Berestya yaka prolyagla cherez misto Zgodom misto otrimalo spoluchennya z Radivilovom i Sarnami pobudovano zaliznichnu stanciyu Zdolbuniv ta parovozne depo U ci roki bulo viznacheno visoki yakosti zdolbunivskoyi krejdi i mozhlivist yiyi vikoristannya yak osnovnoyi sirovini dlya virobnictva cementu Na ce zvernuli uvagu avstrijski piddani brati Yelineki chehi za nacionalnistyu yaki zasnuvali cementne virobnictvo u 1877 roci U 1884 roci pobudovano nevelikij cementnij zavod Edmonda Francevicha Yelineka na yakomu u 1886 roci pracyuvalo 19 robochih Ustatkuvannya cogo pidpriyemstva skladalosya z p yati zhoren kinskoyi tyagi takoyi kilkosti pechej opalyuvannya kovpakiv ta skladu dlya sushinnya korzhiv iz glini i krejdi Usi procesi vikonuvalisya vruchnu Za dobu tut viroblyali 20 25 bochok cementu Dlya zaluchennya dodatkovih koshtiv vlasniki zavodu stvorili u 1889 roci kompaniyu Yelinek i Ko yaka zabezpechila rozshirennya zavodu obladnala jogo doskonalishimi mehanizmami Vipusk cementu dosyag 90 tonn na dobu U 1898 roci bulo zasnovano Akcijne tovaristvo portland cementu Volin pislya chogo znachno zrosla kilkist robitnikiv Naprikinci 1890 h rokiv na Zdolbunivskomu cementnomu zavodi pracyuvalo 200 robitnikiv U 1889 roci zasnovano livarno mehanichnij zavod Pochala rozvivatisya torgivlya U seli pracyuvali kramnici traktiri malenki majsterni vidbuvalisya yarmarki Za danimi perepisu 1897 roku v Zdolbunovi prozhivalo 4692 osobi Zdolbunivskij cementnij zavod u 1910 roci pridbalo akcionerne tovaristvo Volin yake nezabarom jogo bulo rekonstrujovano Chiselnist robitnikiv na zavodi zrosla do 300 cholovik Krim cementnogo zavodu ta zaliznichnoyi stanciyi u ci roki v Zdolbunovi pracyuvali privatni parketna fabrika livarno mehanichnij zavod ta 2 mlini Ale ce buli pidpriyemstva napivkustarnogo tipu z neznachnoyu kilkistyu robitnikiv U 1877 roci v Zdolbunovi vidkrite odnoklasne zaliznichne uchilishe Navchannya v nomu zdijsnyuvalos za rahunok upravlinnya Pivdenno Zahidnoyi zaliznici U 1886 roci uchilishe reorganizuvali u dvoklasne 1884 roku v gromadskomu budinku vidkrili dvoklasnu shkolu Na utrimannya shkoli u yakij navchalisya 25 hlopchikiv i 2 divchinki gromada vidilyala 137 karbovanciv na rik U 1905 roci pochala pracyuvati cerkovnoparafiyalna shkola a 1907 roku vidkrivsya gromadskij klub U 1903 roci Zdolbuniv vidneseno do kategoriyi pozashtatnih mist Na centralnij vulici sho jshla vid vokzalu buv prokladenij trotuar vstanovleno gazove osvitlennya Za danimi na 1912 rik na cementnomu zavodi pracyuvala likarnya U 1910 roci rozpochinayetsya budivnictvo cerkvi Svyatoyi Katerini ta vishogo zaliznichnogo uchilisha U 1908 1911 rokah u misti nalichuvalosya do 10 tis zhiteliv Persha svitova vijna U roki Pershoyi svitovoyi vijni na teritoriyi Volinskoyi guberniyi prohodiv Pivdenno Zahidnij front Ukrayinska Narodna Respublika Vidkrittya cheskoyi shkoli u Zdolbunovi 12 11 1917 Za chasiv Ukrayinskoyi revolyuciyi 1917 1921 misto bulo arenoyu borotbi riznih politichnih sil avstro nimeckoyi vijskovoyi administraciyi Centralnoyi Radi UNR Getmanshini Direktoriyi UNR Radi robitnichih ta soldatskih deputativ U misti roztashovuvavsya shtab armiyi UNR na choli z Simonom Petlyuroyu 12 listopada 1917 roku urochisto vidkrita cheska shkola suchasna Zdolbunivska gimnaziya U 1919 roci misto stalo centrom sprobi antipetlyurivskogo perevorotu generala horunzhogo Volodimira Oskilka U skladi Polskoyi Respubliki Pam yatnik Ulasu Samchuku u Zdolbunovi Pislya pidpisannya Varshavskogo dogovoru 1920 predstavnikami Polshi ta Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki yaki rozroblyalis tayemno vid uryadu UNR j polskogo sejmu ta Rizkogo miru 1921 uryadami bilshovickoyi Rosiyi ta yiyi satelita USRR i Polshi zemli Zahidnoyi Ukrayini vidijshli do Polshi U period polskoyi administraciyi 1920 1939 Zdolbuniv zalishavsya tipovim provincijnim mistechkom Spochatku vin vhodiv do skladu Ostrozkogo povitu u 1924 roci stav povitovim centrom Volinskogo voyevodstva U 1920 ti roki Zdolbuniv yak vsi zahidnoukrayinski mista perezhivav ekonomichnij zanepad Zovsim ne pracyuvali cementnij zavod ta inshi pidpriyemstva Politika polskogo velikoderzhavnogo shovinizmu she bilshe pogirshila stanovishe prostogo lyudu Tak u 1921 roci za nakazom vladi bulo provedene masove zvilnennya robitnikiv ukrayinskoyi nacionalnosti Zokrema u Rivnomu i Zdolbunovi pozbulisya roboti blizko 80 zaliznichnikiv ukrayinciv inkriminuvali nedbalist pid chas evakuaciyi polyakiv Vazhke socialne j ekonomichne stanovishe robitnikiv stalo prichinoyu bagatoh strajkiv u 20 h rokah Zgodom vistupi robitnikiv nabrali takoyi sili sho vlastyam dovelosya jti ne lishe na ekonomichni ale j na deyaki politichni postupki Zokrema u Zdolbunovi u 1925 roci dozvolili vidkriti knigarnyu Vidbudova yaka mala u prodazhu tvori progresivnih pismennikiv 1 sichnya 1925 roku povitovij centr pereneseno z Ostroga u Zdolbuniv cherez sho Ostrozkij povit perejmenovano u Zdolbunivskij povit 8 lipnya togo zh roku misto bulo rozshireno za rahunok viluchennya zi skladu silskoyi gmini Zdovbicya sela Zdolbuniv i vsiyeyi ploshi filvarku Zdolbuniv ta vklyuchennya yih do miskoyi gmini Zdolbuniv Na zahidnoukrayinskih zemlyah uryad Polshi provodiv politiku spolshennya ukrayinciv U shkolah Zdolbunova navchannya zdijsnyuvalosya perevazhno polskoyu movoyu U 1928 1929 rokah u misti pracyuvali gimnaziya dvi semiklasni tri chotiriklasni dvi pochatkovi ta remisnicha shkoli Plata za navchannya bula velikoyu zokrema v gimnaziyi 30 zlotih na misyac U skladi SRSR U veresni 1939 roku zahidnoukrayinski zemli uvijshli do skladu SRSR U mezhah radyanskogo administrativno teritorialnogo podilu Zdolbuniv staye rajonnim centrom Rivnenskoyi oblasti U misti pochinayutsya socialistichni peretvorennya masovi areshti ukrayinskoyi inteligenciyi Z 20 sichnya 1940 roku misto otrimalo status administrativnogo centru Zdolbunivskogo rajonu Druga svitova vijna U 1941 roci misto bulo timchasovo okupovane vijskami Tretogo Rejhu Pid chas nimeckoyi okupaciyi v misti prodovzhuvalo diyati ukrayinske nacionalistichne pidpillya 2 lyutogo 1944 roku misto perejshlo pid kontrol Radyanskoyi armiyi Za chas vijni nacisti zrujnuvali cementnij zavod misku elektrostanciyu spalili zaliznichnij vokzal a takozh znachnu kilkist zhitlovih budinkiv ta inshih budivel Za roki nimeckoyi okupaciyi gitlerivci rozstrilyali 6 tisyach meshkanciv mista ta inshih gromadyan Miscem rozpravi buli obrani kar yeri cementnogo zavodu Tut gitlerivci stratili 4300 osib sered yakih vse yevrejske naselennya mista vryatuvalosya blizko 25 osib a bilya cvintarya sela Staromilsk 1700 osib Radyanskij period U pislyavoyennij period Zdolbuniv vidbudovuvavsya i rozvivavsya na zasadah socialistichnoyi ekonomiki kompleksno vidpovidno do svogo statusu rajonnogo centru Rivnenskoyi oblasti Buduyutsya cementno shifernij kombinat mikrorajon cementnikiv Novo Zdolbuniv budivelni plastmasovij ta avtoremontnij zavodi Ukrcemremont pobutovi pidpriyemstva vidkrivayutsya novi shkoli likarni kulturno osvitni zakladi U Nezalezhnij Ukrayini Dokladnishe Progoloshennya nezalezhnosti Ukrayini 1991 Krayevid Zdolbunova U 2011 roci bulo vidkrito Zdolbunivskij krayeznavchij muzej yakij znahoditsya v starij chastini mista Bilshist eksponativ muzeyu buli znajdeni abo podarovani zhitelyami Zdolbunivshini Sama budivlya ye istorichnoyu pam yatkoyu mista u nij vidbuvalisya rizni podiyi a odni z najstrashnishih za chasiv NKVS 21 zhovtnya 2012 roku v Zdolbunovi urochisto vidkrito pershe na Rivnenshini pogruddya Stepanovi Banderi 12 chervnya 2020 roku vidpovidno do rozporyadzhennya Kabinetu Ministriv Ukrayini 722 r Pro viznachennya administrativnih centriv ta zatverdzhennya teritorij teritorialnih gromad Rivnenskoyi oblasti utvorena Zdolbunivska miska gromada 17 lipnya 2020 roku v rezultati administrativno teritorialnoyi reformi ta likvidaciyi Zdolbunivskogo rajonu misto uvijshlo do skladu Rivnenskogo rajonu NaselennyaNacionalnij sklad Rozpodil naselennya za nacionalnistyu za danimi perepisu 2001 roku Nacionalnist Vidsotokukrayinci 92 83 rosiyani 5 57 inshi ne vkazali 1 60 Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotokukrayinska 94 50 rosijska 5 05 inshi ne vkazali 0 45 EkonomikaZdolbunivskij cementnij zavod U misti diye perevazhno budivelna metaloobrobna ta harchova promislovist Najbilshi pidpriyemstva mista zalizobetonnih virobiv avtoremontnij cementnij asfaltnij zavodi zavod prodtovariv ta inshi pidpriyemstva zaliznichnogo transportu 24 travnya 2019 roku v misti vidbulosya oficijne vidkrittya zavodu z virobnictva mashin dlya skoshuvannya silskogospodarskih kultur MAANS TransportVokzal stanciyi Zdolbuniv Stanciya Zdolbuniv ce vazhlivij zaliznichnij vuzol Zahidnoyi Ukrayini U Zdolbunovi znahoditsya motorvagonne depo de remontuyut zminnostrumovi primiski elektropoyizdi ta chastinu dizel poyizdiv Lvivskoyi zaliznici Tut zhe obslugovuvavsya zapushenij u lipni 2017 roku poyizd Zdolbuniv Kovel Holm U 2007 roci kapitalno za novitnimi standartami onovleno zaliznichnij vokzal mista Chimalo meshkanciv mista Zdolbunova ta Rivnogo mayut mozhlivist skoristatisya pasazhirskimi poyizdami dalekogo spoluchennya yaki ne zahodyat v same Rivne OsvitaZdolbunivska ZOSh I III stupeniv 1 Zdolbunivska ZOSh I III stupeniv 3 Zdolbunivska ZOSh I III stupeniv 4 Zdolbunivska ZOSh I III stupeniv 5 Zdolbunivska gimnaziya Zdolbunivska ZOSh I III stupeniv 6 Zdolbunivska ZOSh I II stupeniv 7SportU misti diye komanda z amerikanskogo futbolu Zdolbunivski Orli yaki berut uchast u vseukrayinskih ta mizhnarodnih chempionatah i turnirah Futbolnij klub Akademika Misto pobratimMarshaltaun SShAReligiyaDokladnishe Kostel Svyatih Petra i PavlaKaterininska cerkvaUspenskij Sobor PCU Hram sv app Petra i Pavla PCU Cerkva Kazanskoyi Bozhoyi Materi UPC MP Katerininska cerkva UPC MP Cerkva Svyatogo apostola Petra I Pavla UGKC Kostel Petra i Pavla RKC Hristiyan viri yevangelskoyi p yatidesyatniki Cerkva YeHB Svitlo Yevangeliyi Cerkva hristiyan viri yevangelskoyi Cerkva YeHB GevsemaniyaOsobistostiYurij NagulkoLeonid Maslov Urodzhenci Bilousov Mihajlo Gnatovich Geroj Radyanskogo Soyuzu uslavlenij snajper chasiv Drugoyi svitovoyi vijni Gordijchuk Volodimir Grigorovich zasluzhenij trener Ukrayini majster sportu Ukrayini z vazhkoyi atletiki trener Zdolbunivskoyi DYuSSh Kolos Za 26 rokiv roboti trenerom v m Zdolbuniv pidgotuvav 5 majstriv sportu mizhnarodnogo klasu 15 majstriv sportu 50 kandidativ u majstri sportu 1 chempiona svitu 3 uchasniki Olimpijskih igor Gorkovchuk Maksim Viktorovich 1980 2022 starshij lejtenant Zbrojnih Sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni sho zaginuv u hodi rosijskogo vtorgnennya v Ukrayinu v 2022 roci Gridin Sergij Volodimirovich nar 1971 ukrayinskij dityachij pismennik Dmitriyeva Buryak Galina Yevgenivna ukrayinskij kinoznavec Dolganskij Sergij Mikolajovich ukrayinskij futbolist vorotar Gravec poltavskoyi Vorskli Zhuk Vasil Volodimirovich 1991 2015 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Kolodyazhnij Volodimir Ivanovich ukrayinskij redaktor scenarist Lashenkov Sergij Mikolajovich kolishnij ukrayinskij i moldavskij futbolist zahisnik Grav za zbirnu Moldovi Marchenko Sergij ukrayinskij rezhiser scenarist Mikityuk Viktor Ivanovich 1964 2015 starshij lejtenant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Nagulko Yurij Oleksandrovich ukrayinskij hudozhnik Petrenko Pavlo Ivanovich 1989 2014 starshij soldat Ministerstva vnutrishnih sprav Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Prihodko Mikola Tarasovich 22 05 1920 21 02 1943 radyanskij partizan geroj Radyanskogo Soyuzu posmertno Zv yazkovij N I Kuznecova Vernik Romuald polskij pismennik avtor knigi spogadiv pro Zdolbuniv U Zdolbunovi rozkvitla kalyuzhnicya Sapozhnikov Oleksij Yurijovich 1989 2015 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Volodimir Sirovatka Rus olimpijskij chempion Olimpijskih igor v Berlini 1936 roku Tereza Tutinas vidoma polsko shvedska estradna spivachka Stanislav Fialkovskij 1922 vidomij polskij hudozhnik i grafik avtor proyektu Nacionalnoyi biblioteki u Varshavi Yaroshenko Andrij Viktorovich 1982 2015 vijskovik 55 yi brigadi uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Meshkanci Zdolbunova Zakrzhevskij Anatolij Josipovich 1933 1987 radyanskij volejbolist pochesnij majster sportu kandidat tehnichnih nauk Lejko Kindrat Fedorovich V biloruskij transkripciyi prizvisha Kandrat Lejka 1860 1921 Vidatnij biloruskij pismennik i poet zachinatel nacionalnoyi dramaturgiyi dlya ditej perekladach gromadskij diyach Prozhivav u Zdolbunovi vprodovzh 1918 1921 rokiv Pohovanij na kladovishi po vulici Vili Maslov Leonid Mikolajovich 1909 1943 Ukrayinskij inzhener arhitektor viznachnij doslidnik arhitekturi Zahidnoyi Volini zhiv u Zdolbunovi u 1941 1943 rokah pracyuvav tut inzhenerom Samolyuk Volodimir Volodimirovich Skofka ukrayinskij rep vikonaveec Yuliya Timochko vikonavicya v stili dzhaz ta soul superfinalistka shou Golos krayini 2021 Gajduchik Mikola Mihajlovich 1999 vidomij ukrayinskij futbolist narazi graye za FK Veres Perebuvali v misti Svogo chasu v misti perebuvali Lesya Ukrayinka Ulas Samchuk Oleksandr Dovzhenko Viktor Yushenko Yuliya Timoshenko Petro Poroshenko Primitki PDF Arhiv originalu PDF za 2 lyutogo 2020 Procitovano 2 lyutogo 2020 PDF Arhiv originalu PDF za 22 chervnya 2020 Procitovano 20 lipnya 2020 Zdolbuniv Rivnenska oblast Zdolbunivskij rajon nedostupne posilannya z lipnya 2019 Ukazatel fabrik i zavodov evropejskoj Rossii i Carstva Polskogo Materialy dlya fabrichno zavodskoj statistiki sost P A Orlov izd 2 e ispr i dop SPb 1887 Spisok fabrik i zavodov Rossii 1910 g Moskva S Peterburg Varshava t d L i Ye Metcl i Ko Centralnaya kontora obyiyavlenij 1910 S 407 Tomin Yu Romanishin Yu Koritko R Parashak I Persha koliya do 150 richchya Lvivskoyi zaliznici Lviv TzOV Zahidnoukrayinskij Konsaltingovij Centr ZUKC 2011 S 155 ISBN 978 617 655 000 6 Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 3 zhovtnya 2016 Arhiv originalu za 13 zhovtnya 2016 Procitovano 3 zhovtnya 2016 www dyckerhoff com ua Arhiv originalu za 23 lipnya 2019 Procitovano 23 lipnya 2019 Zdolbuniv Zdolbunivskij rajon Rovenska oblast prodovzhennya Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR ru RU Procitovano 23 lipnya 2019 ukr Arhiv originalu za 28 bereznya 2016 Procitovano 23 lipnya 2013 Postanova Verhovnoyi Radi Ukrayini vid 17 lipnya 2020 roku 807 IX Pro utvorennya ta likvidaciyu rajoniv Nacionalnij sklad mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 31 lipnya 2014 Procitovano 28 grudnya 2018 Ridna mova naselennya mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih https zdolbunivcity net Zdolbuniv City Arhiv originalu za 26 travnya 2019 Procitovano 27 travnya 2019 Zdolbuniv Rivnenska oblast ta Marshaltaun shtat Ajova stali mistami pobratimami decentralization gov ua Procitovano 14 lipnya 2023 U gromadi bilya Rivnogo prijnyali rishennya shodo zemli i hramiv UPC MP Na Zdolbunivshini zaboronili Moskovskij patriarhatDzherelaS O Voznyuk O M Sebastiyanska Zdolbuniv 7 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2010 T 10 Z Zor S 479 480 712 s ISBN 978 966 02 5721 4 Ye M Sklyarenko Zdolbuniv https web archive org web 20160806142216 http www history org ua encyclop amp termin Zdolbuniv Arhivovano6 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2005 T 3 E J S 321 ISBN 966 00 0610 1 istorichna dovidka pro Zdolbuniv https web archive org web 20190723163213 http www zdolbyniv rv ua index php pro misto 2 brief history of the zdolbuniv Arhivovano23 lipnya 2019 u Wayback Machine PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu ZdolbunivOficijnij sajt Zdolbunivskoyi miskoyi radi 14 bereznya 2011 u Wayback Machine portal Zdolbunova ta Zdolbunivskogo rajonu https web archive org web 20131006154619 http zdolbuniv com Arhivovano6 zhovtnya 2013 u Wayback Machine Oficijnij sajt Zdolbunivskoyi miskoyi gazeti Nove zhittya 1 listopada 2010 u Wayback Machine Informacijno analitichnij portal pro Zdolbuniv vid gromadskoyi organizaciyi ZEON 6 serpnya 2013 u Wayback Machine zdolbuniv rv ua Zdolbunivskij Internet povnij katalog sajtiv Zdolbunivshini 25 chervnya 2013 u Wayback Machine Zdolbunow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1895 T XIV S 541 pol Zdolbunov Ukraine angl Progulyanka po mistu Zdolbuniv video 6 zhovtnya 2021 u Wayback Machine