Доне́цьк (у 1869—1924 — Юзівка, у 1924—1961 — Сталін, Сталіно; МФА: [dɔˈnɛt͡sʲk] ( прослухати)) — місто на Сході України, адміністративний центр Донецької області й однойменних району та громади. З 2014 року перебувало під окупацією самопроголошеного маріонеткового утворення Донецька Народна Республіка, визнаного Україною терористичною організацією, яке було анексоване Росією у 2022 році.
Донецьк | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() міст по проспекту Ілліча та набережна Кальміусу | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Інша назва | Шахтарська столиця, Місто мільйона троянд | ||||||||
Країна | |||||||||
Область | |||||||||
Район | Донецький район | ||||||||
Громада | Донецька міська громада | ||||||||
Код КАТОТТГ: | UA14080030010048113 | ||||||||
Засноване | 1869 | ||||||||
Статус міста | з 1917 року | ||||||||
Поділ міста | 9 районів | ||||||||
Населення | ▼ 901 645 (01.01.2022) | ||||||||
Агломерація | Донецько-Макіївська агломерація | ||||||||
Площа | 358 км² | ||||||||
Густота населення | 2551 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 83000—83490 | ||||||||
Телефонний код | +380-622, 623 | ||||||||
Координати | 48°00′32″ пн. ш. 37°48′15″ сх. д. / 48.00889° пн. ш. 37.80417° сх. д.Координати: 48°00′32″ пн. ш. 37°48′15″ сх. д. / 48.00889° пн. ш. 37.80417° сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 169 м | ||||||||
Водойма | Кальміус, Бахмутка | ||||||||
Назва мешканців | донечча́нин, донечча́нка, донечча́ни | ||||||||
Міста-побратими | Бохум, Шарлеруа, Кутаїсі, Пітсбург, Шеффілд, Таранто, Київ, Луганськ, Вільнюс | ||||||||
День міста | остання неділя серпня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Донецьк | ||||||||
До станції | 26 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 593 км | ||||||||
- залізницею | 801 км | ||||||||
- автошляхами | 693 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 83050, м. Донецьк, вул. Артема, 98, 338-09-55 | ||||||||
Вебсторінка | Донецька міськрада [ 24 березня 2014 у Wayback Machine.] | ||||||||
Міський голова | Лук'янченко Олександр Олексійович | ||||||||
|
П'яте за кількістю мешканців місто України: за офіційними даними на початок 2019 року в ньому мешкали 913 323 особи. Формує міську агломерацію з чисельністю населення близько 1,7 млн мешканців.
Свою сучасну назву місто отримало від назви регіону — Донецького басейну, власне від Донецького кряжу, названого так завдяки його розміщенню уздовж річки Донець.
Донецьк до початку російської агресії на Донбасі — великий промисловий та фінансовий осередок України, «шахтарська столиця» України, центр найбільш економічно розвиненого регіону України. Це був розвинений мегаполіс, у якому були сконцентровані високий промисловий і науковий потенціал, робітники й фахівці високої кваліфікації, розвинена інфраструктура й виробнича база. Економіку міста становило 200 промислових підприємств із обсягом виробництва понад 50 млрд грн і понад 20 000 підприємств малого й середнього бізнесу, на яких було зайнято близько 180 тисяч донеччан.
Внаслідок збройної агресії Росії проти України місто опинилося під російською окупацією. Визнане Верховною Радою України тимчасово окупованою територією. Урядами Росії, Сирії та Північної Кореї вважається столицею суб'єкту Росії Донецька Народна Республіка, що не визнано міжнародною спільнотою.
Назва
Попередні назви Донецька:
Історія
Заснування та розвиток
Заселення земель в районі сучасного Донецька розпочато запорозькими козаками у XVII столітті, та донськими наприкінці XVIII століття.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll5TDBwdmFHNWZTbUZ0WlhOZlNIVm5hR1Z6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxS2IyaHVYMHBoYldWelgwaDFaMmhsY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Історики та дослідники вважають датою заснування Донецька 1779 рік, оскільки в цьому році українські козаки заснували Олександрівку (нині — передмістя Донецька) після зруйнування Катериною II Запорізької Січі у 1775 році.
У 1775, після ліквідації Запорізької Січі землі, які входять сьогодні до складу Донецька, були віддані нащадкові Ізюмського полковника поручику Євдокиму Шидловському. На цих землях Шидловський в 1779 році заснував слободу Олександрівка (північно-східна частина Київського району м. Донецька) і Крутоярівка (більша частина Ворошиловського району м. Донецька). Перша дістала назву на честь його старшого сина Олександра, а друга — від яру, який розділяв поселення (його залишки і сьогодні обрамляють зі сходу Міський парк культури і відпочинку). Таким чином, володіння Шидловського в сучасних межах міста простягалися від Путилівського парку до Донецького металургійного заводу.
За даними четвертого всеросійського перепису населення, 1782 року в Олександрівці вже мешкало 206 чоловіків і 135 жінок.
Наприкінці XVIII — на початку XIX століття на території сучасного Донецька з'явилося ще кілька селищ: Олексіївка, Катеринівка, Любимівка, Григорівка, на території майбутнього міста вже існувала слобода Олександрівка, Григорівка, Семенівка, хутір Овечий, заснований запорізькими козаками в XVII столітті.
На початку XIX століття на теренах міста з'являються дрібні шахти. Новоросійський генерал-губернатор Воронцов орендував у поміщика землю і побудував на території теперішнього Донецька першу шахту — Олександрівську, де працювали 76 вільнонайманих робітників. У середині 50-х років XIX століття шахта давала 400—500 тисяч пудів вугілля на рік.
У 1869 валлієць Джон Юз розпочав будівництво металургійного заводу робітниками селища Юзівка, названого на честь засновника. Ця дата і вважається часом заснування селища. Варто нагадати, на той час на території Донецька вже існували слободи Олександрівка, Григор'ївка, Авдотьїно. Дореволюційна Юзівка ділилася на дві частини: Заводська — район металургійного заводу, де знаходилися «Англійська колонія» — район переселенців з Великої Британії, та Новий Світ — район мешкання чиновників та ремісників. Вплив англійської культури значно позначився на архітектурі та плануванню міста.
У травні 1917 селище Юзівка, з населенням уже 70 тисяч мешканців, отримало статус міста. Головну частину населення селища становили переселенці з Центральної Росії та Південної України, греки Приазов'я.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTDBGdVgyOTFkR1J2YjNKZmNtVnNhV2RwYjNWelgzTmxjblpwWTJVbE1rTmZTSFZuYUdWemIzWnJZUzVxY0djdk1qSXdjSGd0UVc1ZmIzVjBaRzl2Y2w5eVpXeHBaMmx2ZFhOZmMyVnlkbWxqWlNVeVExOUlkV2RvWlhOdmRtdGhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Українська революція
У ході українських визвольних змагань Юзівка стала частиною проголошеної III Універсалом Української Народної Республіки у складі адміністративно-територіальної одиниці Половецька земля з центром у Бахмуті. Протягом Першої радянсько-української війни, у січні 1918 року місто охоплюють бойові дії. На 5 січня російські більшовики захопили практично всю південну частину лівобережної України. У квітні 1918 року, в ході контрнаступу українських та союзних сил, Юзівка повертається під контроль УНР. З початком Другої радянсько-української війни, після захоплення більшовиками значної частини лівобережної України, 12 лютого 1918 року радянська влада проголошує створення Донецько-Криворізької Радянської Республіки, але вже 17 лютого 1919 року вона ліквідовується, а її ресурси повністю зливаються з іншою частиною підрадянської України. Місто устатковується під більшовицькою окупацією.
Радянський період
У 1923 році місто стає адміністративним центром Юзівської округи (пізніше Сталінська округа). У 1924 місто перейменовано на Сталіно — на честь радянського диктатора Йосипа Сталіна. 1930 року Сталінська округа скасовується. У 1932 місто стало адміністративним центром Сталінської області. У 1938 році від області відділяють і створюють окрему адміністративно-територіальну одиницю — Ворошиловградську область. У 1941 чисельність населення міста сягнула півмільйона мешканців, у місті видобувалося 7% вугілля, вироблялося 5% сталі Радянського Союзу.
У результаті терору, розпочатого радянською владою, у 1930-1940-х роках на території міста з'являється, спочатку приховуване, місце масових поховань — Рутченкове поле. НКВС закопало й заасфальтувало в центрі міста 4000 невинних жертв.
З 21 жовтня 1941 по 7 вересня 1943 в ході німецько-радянської війни місто було окуповане німецькими військами. За час нацистської окупації населення міста зменшилося з 507 тисяч до 175 тисяч жителів.
У 1961 році місто отримало нову назву — Донецьк, а Сталінська область перейменована на Донецьку. У 1965 році за розробленим відомим київським архітектором Йосипом Каракісом проєктом будується найбільший в Україні культурно-спортивний центр на дві тисячі тридцять дві учнів (прив'язку до місцевості проекту здійснювали три донецьких архітектора П. Вігдергауз, В. Волик і А. Страшнов).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell4THpJd01UTXVYeVZFTUNVNU5DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNFExOGxSREFsT1VZbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqRWxSREFsUWpVbFJEQWxRalFsUkRFbE9FSmZKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1U1TkNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTROaVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTlY4eU1EZ3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVEl3TVRNdVh5VkVNQ1U1TkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UTE4bFJEQWxPVVlsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREVsT0VKZkpVUXdKVUl5WHlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE5pVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNOVjh5TURndWFuQm4uanBn.jpg)
У 1970 ЮНЕСКО визнала Донецьк найбільш озелененим високоіндустріальним містом світу, тоді Донецьк називали «містом мільйона троянд». Цей статус місто повернуло в 2009 —2010. У квітні 1978 населення Донецька становило понад мільйон мешканців, проте до 2010, внаслідок демографічної кризи, дещо зменшилось.
Незалежна Україна
Кінець XX — початок XXI століття
З 1991 — у складі незалежної України. Після кризових для пострадянських країн 1990-х років, місто починає стрімкий розвиток. У 2001 році в Донецьку закладається Парк кованих фігур. У 2006 році проходить масштабна реконструкція Парку Щербакова. Того ж року починається будівництво одного з найбільших футбольних стадіонів Європи — «Донбас Арени», де, після закінчення будівництва у 2009 році, почав проводити свої матч ФК «Шахтар». У 2012 році місто приймає Чемпіонат Європи з футболу.
У 2008 Донецьк отримав диплом «Найкраще місто СНД» на міжнародному форумі «Мегаполіс — 21 століття» у Москві. У 2012 році журнал «Forbes» визнав Донецьк найкращим містом для ведення бізнесу в Україні. Донецьк стає одним з головних ділових центрів світу, через зосередженість тут провідних українських компаній.
У кінці 2013 року та на початку 2014, під час Революції Гідності, 21 листопада, разом з іншими провідними містами України, мешканці Донецька вийшли на безстрокові мітинги в підтримку Євромайдану.
Російсько-українська війна
У березні 2014 стає одним із епіцентрів проросійських виступів, які часто переростали в криваві сутички з проукраїнськими мітингами в яких, зокрема, загинув активіст Дмитро Чернявський. Протягом квітня — жовтня 2014 попри активний спротив більшості населення опиняється під контролем російських військових та незаконного терористичного утворення так званої «Донецької народної республіки». На території Донбасу починаються бойові дії, зокрема поблизу Донецька. Так, 26 травня починаються бої за Донецький аеропорт, який українські воїни утримували протягом 242 днів, внаслідок чого отримали прізвище «кіборги».
2014 року у Донецьку до стовпа було прив'язано проукраїнську активістку Ірину Довгань, над якою кілька годин знущалися місцеві сепаратисти. Схожий випадок був 7 жовтня 2014 року у місті Зугрес, що знайшло відображення у фільмі Донбас.
14 листопада Донецьк було внесено до переліку населених пунктів на Сході України, на яких тимчасово не діє українська влада. Адміністративний центр Донецької області тимчасово переноситься спочатку до Маріуполя, а згодом до Краматорська. У 2019 році окупанти починають незаконну видачу російських паспортів на території міста.
З 17 липня 2020 року внаслідок адміністративно-територіальної реформи є адміністративним центром Донецького району Донецької області.
До 24 лютого 2022 року і початку повномасштабного вторгнення Росії на територію України, Донецьк підійшов в триваючій з 2014 року окупації російськими військами, економічним та демографічним занепадом. Готуючись до поновлення активної фази бойових дій, в середині лютого російські війська влаштовують провокації, під приводом яких оголошують у Донецьку та окупованій частині області незаконну примусову «мобілізацію» до лав діючих в регіоні незаконних терористичних збройних формувань. Намагаючись цього уникнути, значна частина цивільного населення намагається переховуватися від відправки на лінію фронту. Після початку повномасштабного вторгнення Збройні сили України почали наносити ураження складам боєприпасів та іншим військових об'єктам російської армії на території Донецьку.
Географія
Загальна характеристика
Географічні координати Донецька: 48°00' пн.ш. 37°48' сх.д.. Часовий пояс — , з переходом на літній час . Загальна площа Донецька — 385 км². Довжина міста Донецька з півночі на південь — 28 км, зі сходу на захід — 55 км.
Місто розташоване в центральній частині Донбасу, на південь від Донецького кряжу. Географічно належить до степової зони, у верхів'ях річки Кальміус оточений невеликими лісами, пагорбами, річками та озерами.
За 115 км на південь від Донецька розташоване Азовське море. Найбільші водосховища — Кальміуське водосховище (62+38 га, на річці Кальміус) і Донецьке море (206 га), найбільша річка — Кальміус, протікає центром міста, серед малих річок — (13 км); (23 км); Бахмутка (Скоморошина); Осикова; Піщана; Казенна; Богодухівка.
На території міста Донецька розміщені 125 шахтних териконів.
Клімат
Клімат Донецька помірно континентальний. Ізотерма січня −5 °C та липня +22 °C. Взимку переважають північно-східні та східні вітри, влітку — північно-західні та західні вітри. Швидкість вітру сягає 20-30 м/сек. Опадів випадає до 556 мм на рік.
Тепла погода встановлюється у кінці квітня, тримається приблизно 160—170 днів. Літо в Донецьку характеризується високою температурою повітря, посухою та різкими вітрами. Перші холодні дні бувають у жовтні, листопад із заморозками та снігом. Взимку панує Азійський антициклон. Клімат нестабільний, оскільки рівнинна місцевість дозволяє вільно рухатись атлантичним, арктичним та континентальним повітряним масам, морози часто змінюються потеплінням. Середня температура повітря взимку: мінус 3-6 °С.
Місто знаходиться у зоні, котра характеризується вологим континентальним кліматом з теплим літом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 21.6 °C (70.9 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою -4.1 °С (24.6 °F).
Клімат Донецька | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 12,2 | 16 | 21,3 | 31 | 34,6 | 38 | 37,8 | 39,1 | 33,9 | 32,7 | 20,5 | 15 | 39,1 |
Середній максимум, °C | −1,3 | −0,9 | 5,3 | 14,5 | 20,9 | 24,8 | 27,3 | 26,8 | 20,7 | 13,1 | 4,7 | −0,3 | 13 |
Середня температура, °C | −4,1 | −4,1 | 1,3 | 9,4 | 15,4 | 19,3 | 21,6 | 20,8 | 15,1 | 8,5 | 1,6 | −2,9 | 8,5 |
Середній мінімум, °C | −6,7 | −7 | −2,1 | 4,6 | 10 | 13,8 | 15,9 | 15 | 10 | 4,5 | −1,1 | −5,4 | 4,3 |
Абсолютний мінімум, °C | −32,2 | −31,1 | −21 | −10,6 | −2,4 | 2,1 | 6 | 2,2 | −6 | −10 | −22,2 | −28,5 | −32,2 |
Норма опадів, мм | 37 | 32 | 34 | 38 | 46 | 65 | 51 | 37 | 36 | 37 | 38 | 41 | 492 |
Днів з опадами | 20 | 16 | 15 | 13 | 13 | 11 | 11 | 7 | 9 | 10 | 17 | 20 | 162 |
Днів з дощем | 11 | 8 | 10 | 13 | 13 | 14 | 11 | 8 | 11 | 11 | 13 | 11 | 134 |
Днів зі снігом | 17 | 17 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 8 | 16 | 72 |
Вологість повітря, % | 87 | 84 | 77 | 66 | 62 | 62 | 64 | 60 | 67 | 76 | 86 | 88 | 73 |
Джерело: Weatherbase |
Територіально-адміністративний устрій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEzTDBSdmJtVjBjMnRmY21GcGIyNXpMbkJ1Wnk4ek1UQndlQzFFYjI1bGRITnJYM0poYVc5dWN5NXdibWM9LnBuZw==.png)
Разом з найближчими містами Донецьк входить до складу Донецької агломерації. До складу сучасного міста Донецька входять населені пункти Бирюки, Горбачево-Михайлівка, Ларине та Моспине. Решта колишніх передмість, такі як Вєтка, Гладківка тощо, давно стали територією міста, однак зберігають свої історичні назви як його мікрорайони.
Дивитися Мікрорайони Донецька
Донецька міська рада поділена на 9 адміністративних одиниць — районів
Назва | Рік заснування | Площа | Чисельність населення, 2008 | Селища та Мікрорайони |
---|---|---|---|---|
Будьонівський район | 1980 | 81,97 км² | 89 618 | Євдокіївка, Мушкетове, , Богодухівка, , , , , , , , Енергетик, , . |
Ворошиловський район | 1973 | 9,8 км² | 91 970 | Центр міста, Юзівка (старе місто), Соціальне містечко, Студентське містечко, . |
Калінінський район | 1926 | 25,9 км² | 108 016 | Калинівка (Риківка), , , , . |
Київський район | 1967 | 37,87 км² | 139 222 | Вєтка, Гладківка, ім. Горького, Бутівка, Олександрівка, Привокзальний. |
Кіровський район | 1937 | 67,1 км² | 162 150 | Рутченкове, Лідіївка, , , ім. Абакумова, ім. Бірюзова, Текстильник, Семашко, , , Широкий. |
Куйбишевський район | 1926 | 52,9 км² | 110 221 | , , , , , . |
Ленінський район | 1926 | 85,8 км² | 100 330 | , , Боссе, , . |
Петровський район | 1932 | 62,4 км² | 80 849 | Мандрикіне, Петрівка, Трудовські, . |
Пролетарський район | 1958 | 146,9 км² | 98 486 | Чулківка, Чумакове, , . |
Населення
Донецьк входив у п'ятірку найбільших міст України. В 1978—2004 роках чисельність населення Донецька становила більш 1 мільйона мешканців. За даними всеукраїнського перепису 2001 року у міській раді мешкало 1 033 424 осіб, в тому числі населення власне міста Донецька — 1 016 194 осіб.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdmIyaHROMlowWkdobWNYWXpNMmN5Wm1kb1lteGpaV0o2YkhFMU9ITTVOaTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
У 2001—2004 населення зменшувалось приблизно на 5 тис. осіб на рік, в 2004 —2009 — на 3,5 тис. осіб на рік. За неофіційними даними кількість людей у Донецьку становило приблизно 800 тисяч осіб (19.12.2014).
Національний склад населення Донецька за переписом населення 2001:
№ | Національність | Кількість | (%) |
---|---|---|---|
1 | Росіяни | 493392 | 48,15 |
2 | Українці | 478041 | 46,65 |
3 | Білоруси | 11769 | 1,15 |
4 | Греки | 10180 | 0,99 |
5 | Євреї | 5087 | 0,50 |
6 | Татари | 4987 | 0,49 |
7 | Вірмени | 4050 | 0,40 |
8 | Азербайджанці | 2098 | 0,20 |
9 | Грузини | 2073 | 0,20 |
Інші | 13001 | 1,27 | |
Загалом | 1024678 | 100,00 |
1926 | 1939 | 1959 | 1989 | 2001 | |
українці | 26,2 % | 41,2 % | 40,7 % | 41,0 % | 46,7 % |
росіяни | 56,6 % | 47,2 % | 50,6 % | 52,0 % | 48,2 % |
євреї | 10,8 % | 5,4 % | 3,1 % | 1,6 % | 0,5 % |
Мовний склад
Рідна мова населення за даними перепису 2001 року:
Мова | Чисельність, осіб | Доля |
---|---|---|
Українська | 112 229 | 11,14 % |
Російська | 884 798 | 87,83 % |
Інше | 10 413 | 1,03 % |
Разом | 1 007 440 | 100,00 % |
Російська | Українська |
Економіка
Промисловість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1TDBSdmJtVjBjMnRmWkcxNlh6TXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVVJ2Ym1WMGMydGZaRzE2WHpNdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0THlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1TMGxSREVsT0RVbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrSWxSREFsUWtKZk1EQXhMbXB3Wnk4eE56QndlQzBsUkRBbE9VRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRFbE9ERWxSREVsT0RFdEpVUXhKVGcxSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUpDWHpBd01TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Донецьк посідав друге місце в області за обсягом промислового виробництва (після міста Маріуполя) і перше місце за темпами росту.
На промислових підприємствах міста було зайнято понад 119 тисяч людей. Рівень безробіття в Донецьку — 0,7 %. Загальний обсяг реалізованої промислової продукції у 2011 році — 50,0 млрд грн, загальний обсяг реалізованих послуг — 10,5 млрд грн (зростання на 15 відсотків, відносно 2010 року).
Характерною рисою господарчого комплексу Донецька було багатогалузева спеціалізація промисловості, поєднана з розвинутим транспортним та фінансовим господарством міста. У промисловості представлені майже всі галузі, проте, у структурі промислової продукції найбільшу вагу мають підприємства з виробництва та розподілу електроенергії, газу та води (31,9 %), металургії (23,1 %), харчової промисловості (16,2 %), вугільної промисловості (10,5 %) та машинобудування (8,7 %).
Серед провідних підприємств важкої індустрії міста Донецький металургійний завод (близько 9 % виробництва сталі в Україні), завод «Топаз» (розробник СРТР «Кольчуга»),Донецьккокс, фінансово-промислові корпорації Донбаська паливно-енергетична компанія, Індустріальний союз Донбасу, Альтком (найбільший та найсучасніший в Україні технологічний парк спецтехніки), System Capital Management (найбільша компанія України), «DMS». Найбільші вуглевидобувні підприємства — шахта імені О. Ф. Засядька і шахта імені О. О. Скочинського. Також, Донецьк є центром хімічної промисловості — у місті розміщені великі хімічні підприємства — «Донецький завод хімічних реактивів», «Донпластавтомат». Підприємства харчової промисловості: пивоварний завод «Сармат», кондитерські концерни АВК і «Конті», завод «Геркулес» широко відомі в Україні. Серед підприємств сфери інформаційних технологій вирізняються компанія та . Концерн «Nord» — відомий виробник холодильників та газових плит, близько 40 відсотків продукції якого експортувалося в Європу.
Зовнішньоекономічна діяльність та Інвестиції
До 2014 року в Донецьку проводився Міжнародний Інвестиційний Саміт — найбільший для України бізнес-форум.
Донецьк входив у число головних ділових центрів світу. В Донецьку були зосереджені головні офіси найбільших компаній України, — фінансово-промислові групи System Capital Management, ДТЕК, Метінвест Холдинг, Індустріальний Союз Донбасу, Укрінвест, HarvEast Holding, UMG, але останнім часом Донецьк перестав бути «діловою столицею України».
2012 року авторитетне видання «Forbes» визнало Донецьк найкращим містом України для ведення бізнесу за такими показниками як купівельна спроможність громадян, інвестиційний клімат, економічна стійкість, інфраструктура та комфорт.
Готельний бізнес
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5THlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVY4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJEQWxRakFsUkRFbE9ERXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNVNU5DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNVjhsUkRBbFFrWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RFdWFuQm4uanBn.jpg)
У 19 столітті Юзівка мала у своєму розпорядженні три готелі: «Велика Британія», «Дон» і «Гранд-готель». На початок 21 століття в місті діють понад 40 готелів, серед них 5 п'ятизіркових. У ході підготовки до проведення «Євро-2012» було побудовано кілька великих готелів: 23-поверховий корпус готелю «Вікторія» — 5 зірок, 24-поверховий готель «Пушкінський», готель «Флора», розширено готель «Централь», здійснено реконструкцію готелю «Шахтар» тощо.
5-зірковий готель «Донбас Палас» входить у топ-100 готелів за версією World Travel Awards, неодноразово визнаний найкращим готелем України. Входить у міжнародну асоціацію «Great Hotels of the World». Готелі Донецька зосереджені переважно у Ворошиловському (центральному), Київському та Калінінському районах міста:
|
|
|
Транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkxTDBOcGRIbE1RVnBmTVRKZkpUSTRKVVF3SlRsQ0pVUXdKVGt3SlVRd0pUazNMU1ZFTUNVNU1ERTRNMFF4SlRJNVh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVFFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EWWxSREFsUWtFbFJEQWxRalV1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVOcGRIbE1RVnBmTVRKZkpUSTRKVVF3SlRsQ0pVUXdKVGt3SlVRd0pUazNMU1ZFTUNVNU1ERTRNMFF4SlRJNVh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVFFsUkRBbFFrVWxSREFsUWtRbFJEQWxRalVsUkRFbE9EWWxSREFsUWtFbFJEQWxRalV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Загальна характеристика
У Донецьку діяв сучасний Міжнародний аеропорт «Донецьк» імені Сергія Прокоф'єва (зараз зруйнований в ході бойових дій) із пасажиропотоком 1 млн осіб (дані за 2012 рік). Третій за пасажиропотоком аеропорт України (після «Борисполя» та «Сімферополя», 7 відсотків загальноукраїнського обороту авіатранспорту).Аеропорт слугував портом приписки авіаперевізника ДонбасАеро, який базувався в Донецьку і виконував рейси переважно в Західну та Східну Європу, на Близький Схід, у тому числі з аеропортів українських міст Дніпро, Київ, Одеса, Сімферополь, Харків та Чернівці. На початку 2012 року, у межах підготовки до Євро-2012, компанією Альтком завершено спорудження нового терміналу аеропорту із пропускною здатністю 3,5 тис. на годину. Загальна вартість проєкту реконструкції та технологічного переобладнання аеровокзалу склала близько 3 млрд грн.
Довжина залізничних шляхів Донецької залізниці становить 13 % загальної довжини залізничної мережі України. У той самий час на її частку припадає 47 % навантаження і 36 % вивантаження від усіх залізниць України. Залізниця розміщена на площі 57 000 км², вона пролягає територією Донецької і Луганської, частково Дніпропетровської, Запорізької і Харківської областей України. До складу магістралі входять дві дирекції залізничних перевезень та два райони управління. Експлуатаційна довжина залізниці — 2927,6 км. Щорічно нею перевозиться понад 75 млн пасажирів. Вантажні перевезення складають близько 18 % всіх перевезень в Україні (33,4 млрд тонно-км).
Автобусним сполученням Донецьк був пов'язаний із усіма населеними пунктами Донецької області, найбільшими центрами України та зарубіжжя. Більшість регіональних рейсів у південному напрямку обслуговував автовокзал «Південний», регіональні рейси північного напрямку та міжнародні рейси в 2000-х роках обслуговував автовокзал «Путилівський», який також називався «Донецьк-3». Перша черга нового автовокзалу «Західний» наприкінці квітня 2011 року замінила автовокзал «Путилівський». Будівництво другої черги автовокзалу вже розпочалося, його планують завершити до 2012 року.
Міський транспорт
У Донецьку широко розвинена мережа міського автомобільного транспорту та електротранспорту. Для забезпечення належного перевезення пасажирів у місті функціонує 4 автобусні парки, у яких розташовані більше ніж 600 автобусів; 2 тролейбусних і 2 трамвайних депо з парком рухомого складу більше ніж 480 одиниць. Загальна протяжність у місті автомобільних шляхів — 180 км; тролейбусних колій — 139 км; трамвайних колій — 130 км.
Наука та освіта
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRtTHlWRU1DVkJOQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTnlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TlM1cWNHY3ZNakF3Y0hndEpVUXdKVUUwSlVRd0pVSTRKVVF3SlVJM0pVUXhKVGd5SlVRd0pVSTFKVVF4SlRnMUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Наука
В Донецьку базувалося керівництво Донецького наукового центру НАН України і МОН України, що складалося з 10 установ НАН України (зокрема Інститут економіки промисловості НАН України, Інститут прикладної математики і механіки НАН України, Інститут фізико-органічної хімії та вуглехімії імені Л. М. Литвиненка НАН України, Фізико-технічний інститут імені О. О. Галкіна), 8 університетів Донеччини та 2 університетів Луганщини.
У місті діяли інші науково-дослідні та проєктні інститути (зокрема Автоматгірмаш, Донецький експертно-технічний центр, Дондіпрошахт, Інститут геолого-екологічних проблем Донбасу, НДІ медико-екологічних проблем Донбасу, НДІ судових експертиз, ДонВУГІ, Дондіпровуглемаш, НДІ проєктних робіт у промисловості вогнетривів, НДІ травматології та ортопедії, Проєктно-конструкторський технологічний інститут, Дондіпрооргшахтобуд, НДІ гірничої механіки імені Федорова, ПівденНДІдіпрогаз. Діє низка приватних (акціонерних) науково-виробничих об'єднань (Донецька інжинірингова група, Гаймек, Донецьквибухпром, Спецшахтобуріння тощо).
Серед відомих наукових товариств у 1997-2014 роках діяло Донецьке відділення Наукового Товариства імені Шевченка, Академія економічних наук України, Донбаський науковий центр Академії гірничих наук України.
Освіта
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDB4cFluSmhjbmxOYVc1cGJtZFZibWwyWlhKemFYUjVMbXB3Wnk4eE9EQndlQzFNYVdKeVlYSjVUV2x1YVc1blZXNXBkbVZ5YzJsMGVTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek14TDBSdmJtVjBjMnRmWkdaZk1qQXdObDh3TVM1cWNHY3ZNVGd3Y0hndFJHOXVaWFJ6YTE5a1psOHlNREEyWHpBeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Станом на 1 вересня 2011 року в Донецьку було 19 вищих навчальних закладів III і IV рівнів акредитації (в області 31). У 2006 році загальна кількість студентів в Донецьку становила 113 тис. осіб, з них на денному відділенні навчалося 63,5 тисяч осіб. Вищих навчальних закладів I та II рівнів акредитації — 20 (в області 82). У них навчалося приблизно 20 тисяч учнів. Провідними навчальними закладами міста були — * Донецький національний університет,
- Донецький національний технічний університет,
- Донецький медичний університет,
- Донецький університет економіки і торгівлі,
- Донецький державний університет управління
За версією QS World University Ranking Донецький національний університет разом з Київським політехнічним потрапив до рейтингу найкращих ВНЗ планети. У системі загальної середньої освіти переважна більшість учнів навчалися російською мовою, українською велося навчання лише в 34 школах міста, де навчалися 21 % школярів. Хоча українці в місті становили 47 %, переважна більшість з них спілкувалася у побуті російською мовою.
- Мовне питання
У рамках подій розпаду СРСР і оксамитової революції в Україні 1989— 1991 рр. як культурологічні громадські організації (зокрема Донецьке обласне Товариство української мови імені Т.Г.Шевченка), так і шахтарські страйкоми Донеччини виступали за відновлення україномовних шкіл у Донецьку та на Донеччині (див. оригінал Звернення Донецького страйкому та Донецького Товариства української мови).
За даними Всеукраїнського перепису 2001 року українську мову вважали рідною 24,1 % населення Донецької області, що на 6,5 відсоткових пунктів менше, ніж за даними перепису 1989 року. Російську мову визначили як рідну 74,9 %. Порівняно з минулим переписом населення, цей показник збільшився на 7,2 відсоткових пунктів..
У місті Донецьку, де за останнім переписом 2001 року проживало 493 тисячі росіян і 478 тисяч українців (разом 96 % від 1 025 тисяч містян), мову своєї національності визнало рідною 99,3 % росіян і лише 23 % українців, тоді як українську (мову українського громадянства) назвало рідною тільки 0,7 % росіян, а російську — 76,9 % українців.
20 травня 2008 року Донецька міськрада ухвалила рішення обмежити навчання українською мовою в освітянських закладах: заборонено збільшувати кількість україномовних шкіл і класів та дитсадків і дитячих груп. Після несхвальної оцінки уряду донецький мер Олександр Лук'янченко призупинив дію цього рішення.
Після цього, виходячи із побажань батьків та статистичних даних, батькам дітей надано право обирати, якою мовою буде вестись навчання їхніх дітей. Таке рішення підтримали 66 % депутатів від Партії регіонів, 62 % — від БЮТ, 60 % — незалежних депутатів та 33 % — від НУ-НС.
Медицина
Медична допомога населенню Донецька організована в 52 лікувально-профілактичних установах міського підпорядкування. З них 22 багатопрофільні лікарні, 5 дитячих лікарень, 6 диспансерів (2 дермато-венеричних, протитуберкульозний, онкодиспансер, психоневрологічний, наркологічний), 8 стоматологічних поліклінік, станція швидкої медичної допомоги, центр профілактики, Центр здоров'я, Будинок дитини, 4 дитячі санаторії тощо.
Дев'ять лікувально-профілактичних установ мають статус клінічних, у яких розгорнуті кафедри Донецького медичного університету. Планова потужність поліклінічних відділень міських лікарень становить 137 78 відвідувань за зміну. Ліжковий фонд міських лікарень нараховує 7248 ліжок з 42 профілями. Амбулаторне приймання ведуть лікарі за 70 спеціальностями. У лікувально-профілактичних установах міста працюють 4104 лікарі, 7474 середніх медичних працівники.
- Обласні лікарні і центри
- Донецька обласна клінічна лікарня імені М. І. Калініна (ДОКТМО — Донецьке обласне клінічне територіальне медичне об'єднання) (Калінінський район)
- Інститут невідкладної і відновної хірургії імені Г. К. Гусака (ІНВХ), або ОЦКЛ — Обласна центральна клінічна лікарня (Ленінський район)
- Донецький науково-дослідний інститут травматології та ортопедії імені М. Горького (Київський район)
- (Калінінський район)
- Донецька обласна психоневрологічна лікарня («Перемога») (Куйбишевський район)
- Донецький обласний протипухлинний центр (Будьонівський район)
- Донецька обласна лікарня професійних захворювань (Калінінський район)
- Дорожня клінічна лікарня на станції Донецьк (Київський район).
Спорт
До 2014 року Донецьк був потужним спортивним центром України, мав високорозвинену спортивну інфраструктуру. Свого часу тут проходили чемпіонати СРСР з тенісу, легкої атлетики, боксу. Також в Донецьку проводилися матчеві зустрічі Кубка Девіса, Ліги Чемпіонів УЄФА.
Найпопулярнішим серед донеччан, був футбол. У місті діяло три професійні футбольні команди, які грали у Вищій лізі: «Шахтар», «Металург» та «Олімпік» (тепер команди змушені базуватися і грати в інших містах України). ФК «Шахтар» — володар Кубка УЄФА 2008—2009 року (розіграш якого під цією назвою проводився в останній раз, у фіналі Шахтар здолав бременський «Вердер» з рахунком 2:1), чвертьфіналіст Ліги Чемпіонів УЄФА, неодноразовий чемпіон і володар Кубка України. За версією IFFHS, Шахтар — найкращий футбольний клуб у пострадянському просторі за перше десятиріччя XXI ст. ФК «Металург» — триразовий бронзовий призер Чемпіонату України, неодноразово представляв Україну в Лізі Європи УЄФА. Влітку 2009 року Донецьк і Маріуполь приймали Чемпіонат Європи з футболу серед юнаків. Переможцем стала збірна команда України, яка у фіналі перемогла збірну Англії із рахунком 2:0. У Донецьку було проведено 5 матчів Чемпіонату Європи з футболу, у тому числі півфінальний матч між Іспанією та Португалією. Під час проведення ЄВРО, у Донецьку базувалися збірні Англії та Франції.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsxTDBSdmJtVjBjMnRmUkc5dVltRnpjMTlCY21WdVlWOHpNQzVxY0djdk1qSXdjSGd0Ukc5dVpYUnphMTlFYjI1aVlYTnpYMEZ5Wlc1aFh6TXdMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
29 серпня 2009 відбулося відкриття першого у Східній Європі стадіону, спроєктованого та побудованого згідно з 5-зірковою акредитацією УЄФА — стадіону «Донбас Арена». Стадіон має 55 тисяч місць. За акредитацією УЄФА та ФІФА — споруда відповідала класу «еліт» (тепер 2020-у, стадіон знаходиться в занедбаному стані). Середня відвідуваність була 35 540 глядачів — найвища в Україні.
Окрім «Донбас-Арени» в Донецьку розміщено три стадіони, які приймали матчі високого рівня — РСК «Олімпійський», «Шахтар», «Металург».
Хокейний Клуб Донбас — другий, після «Шахтаря», за популярністю спортивний клуб Донецька. «Донбас» — чемпіон України, володар Континентального Кубка Європи 2013 року. Починаючи з сезону 2012 року грає в Континентальній хокейній лізі — найпрестижнішому турнірі старого світу. У травні 2011 року в Донецьку відбувся Юніорський чемпіонат світу з хокею.. Зараз у Донецьку ведеться будівництво спортивного комплексу «Кальміус-Арена», який стане домашньою ареною для ХК «Донбас» та БК «Донецьк». Саме в Донецьку планувалося проводити фінал Євробаскету-2015.
Баскетбольний клуб «Донецьк» — дворазовий срібний призер Української Суперліги. У новому баскетбольному році БК «Донецьк» буде представлений одночасно в 4 турнірах. В Україні донецькі «Тигри» битимуться в Суперлізі, а також у Кубку України. На європейській арені донецький клуб буде представляти країну в , а також у .
Традиційно розвиненим видом спорту в Донецьку є бокс. Вихованцями донецького боксу є знамениті боксери Віктор Мірошниченко, Олександр Ягубкін, Владислав Засипко. Спортивний Клуб Єлісеєва відомий своїми успішними виступами на міжнародних змаганнях. На базі спортивного клубу тренувався чинний Чемпіон Світу за версією WBA В'ячеслав Сенченко (2012 року він втратив цей титул). Донеччанин Стас Каштанов — станом на 2014 рік, був чинним тимчасовим володарем поясу WBA.
У Донецьку тричі проводилися матчі Кубка Девіса, щорічно проводяться чемпіонати України з тенісу та турнір Donetsk APC Cup. Донецькі тенісистки вигравали Кубок Європи, є лідерами збірної України. У 2003 році був заснований клуб «Viccourt».
Клуб з американського футболу «Скіфи» є одинадцятиразовим чемпіоном України. У Чемпіонаті України з регбі місто представлено клубом «Тигри Донбасу».
У місті відбуваються етапи Кубка Світу з конкуру . В місті розташований перший кінно-спортивний комплекс європейського рівня «Donbass Equi-Centre». Восени в Донецьку проходить етап Кубка Європи зі стендової стрільби.
У Донецьку, на рингу «Sportmax», проходять змагання з боїв без правил Ліги змішаних єдиноборств Mix-Fight «M-1 Ukraine». Щорічно проводиться серія турнірів з боїв без правил «Лицарі Донбасу». 24 травня 2008 року в Палаці спорту вперше в Україні відбувся Чемпіонат Європи з карате Кіокушинкай.
2010 року в Донецьку на стадіоні РСК «Олімпійський» з 22 по 25 вересня відбувся XV чемпіонат Європи з легкої атлетики серед поліціянтів. Першість проводилась за правилами Міжнародної федерації легкоатлетичних асоціацій (IAAF) і Європейського спортивного союзу поліцейських (USPE). Чемпіонати Європи з легкої атлетики серед поліцейських проходять один раз на чотири роки.
8-13 липня 2013 року в Донецьку відбувся Чемпіонат світу з легкої атлетики серед юніорів під егідою IAAF. В змаганнях взяли участь представники 170 країн світу.
Культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlptTDFWcmNtRnBibVZmUkc5dVpYcHJMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFWYTNKaGFXNWxYMFJ2Ym1WNmF5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У місті розміщено 11 кінотеатрів, 53 Палаци культури та клубів, 140 музеїв та музейних кімнат, 368 бібліотек із фондом понад 15 522 662 книжок, 16 початкових спеціалізованих навчальних закладів мистецтв, культурологічних та науково-просвітницьких організацій, серед яких Український культурологічний центр, Донецька обласна філармонія імені С. С. Прокоф'єва, Донецький державний цирк «Космос», Донецький планетарій, театр кіно ім. Т. Г. Шевченка.
У Донецьку відбувалися такі фестивалі: «32 травня», «Бельканто», «Золотий Скіф», «Пані Україна», «Підводні фантазії», , «ДоДж», а також щоосені, за особистого сприяння Вадима Писарєва, фестиваль «Зірки світового балету». 2011 року в Донецьку у Міжнародний день театру буде відновлено Міжнародний конкурс артистів балету та хореографів імені Сержа Лифаря.
Релігія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5rTDBSdmJtVjBjMnRmVUdsdmRYTnNlVjlRY21WdlluSmhlbWhsYm5OcmFYbGZRMkYwYUdWa2NtRnNMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFFYjI1bGRITnJYMUJwYjNWemJIbGZVSEpsYjJKeVlYcG9aVzV6YTJsNVgwTmhkR2hsWkhKaGJDNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У місті представлені усі релігійні конфесії, діють православні церкви, протестантські молитовні доми й католицький костел, мусульманська мечеть і юдейська синагога.
Однак найбільшу церковну громаду, має Українська православна церква Московського патріархату, їхні культові споруди переважають в місті. Відомо, що до 1948 року в Донецьку існувало 13 православних парафій, однак за радянської влади релігійне життя міста майже зійшло нанівець.
Кафедральний собор — історичний Свято-Преображенський собор, розміщений у самому серці міста, у Ворошиловському районі на вулиці Артема. У Київському районі міста розміщено жіночий Свято-Іверський монастир.
Бібліотеки
Універсальні публічні: Донецька обласна бібліотека для юнацтва, Донецька обласна дитяча бібліотека імені С. М. Кірова, Донецька обласна універсальна наукова бібліотека імені Н. К. Крупської, Міська дитяча бібліотека ЦБС для дітей міста Донецька, Центральна бібліотека для дорослих ЦБС міста Донецька.
Спеціалізовані: Бібліотека Державної консерваторії імені С. С. Прокоф'єва, Донецька обласна науково-медична бібліотека, Наукова бібліотека Донецького національного університету, Наукова бібліотека Донецького фізико-технічного інституту імені О. О. Галкіна НАН України, Науково-технічна бібліотека Донецького національного технічного університету.
Музеї та експозиції
Станом на 2014 рік, у Донецьку діяло 140 музеїв і музейних кімнат. Серед них два великих державних обласних музеї: Донецький обласний художній музей і Донецький обласний краєзнавчий музей. Крім державних музеїв, існують музеї, створені підприємствами й організаціями міста. Серед них: Музей історії й розвитку Донецької залізниці, створений Донецькою залізницею; Музей зв'язку, створений центром технічної експлуатації місцевого телефонного зв'язку ВАТ «Укртелеком»; , створений ; Музей історії ДМЗ, створений Донецьким металургійним заводом та інші. Силами ентузіастів створюються народні музеї. Серед них «Донбас нескорений». У школах створюються музейні кімнати.
У 2010 році в будівлі «Донбас Арени» було відкрито Музей історії ФК «Шахтар», який вирізняється своєю інноваційністю. 2012 року, музей було номіновано у престижному конкурсі European Museum of the Year. Це перший випадок, коли український музей номінується на міжнародну нагороду такого рівню.
2011 року, відбулося відкриття сучасного виставкового центру «Арт-Донбас». Він розташувався в Музичному парку.
Театри
У місті діють Національний академічний український музично-драматичний театр, що має 5 сцен — велику, малу, експериментальну, Театральну вітальню та Літній майданчик; Академічний державний театр опери та балету імені Анатолія Солов'яненка, при якому діє Хореографічна школа Вадима Писарєва і на сцені якого проходить фестиваль «Зірки світового балету»; Академічний обласний театр ляльок — перший на Донбасі й один з перших у країні.
Палаци культури
Ще в радянські часи історії міста у кожному районі, мікрорайоні або при промисловому підприємстві діяв власний , зокрема Міський Палац культури (колишній ДК імені Жовтневої революції), Палац культури «Донбас» (колишній ПК шахти «Заперевальна»), Палац культури ВАТ «Донецькгірмаш» (колишній ПК імені XXI з'їзду КПРС), Палац культури заводу хімреактивів, Палац культури імені О. М. Горького шахтоуправління «Червона Зірка», Палац культури імені О. М. Горького шахти імені О. Ф. Засядька, Палац культури імені О. С. Пушкіна, Палац культури імені В. В. Куйбишева, Палац культури імені Г. І. Петровського, Палац культури імені Є. Т. Абакумова, Палац культури імені І. Я. Франка, Палац культури імені М. І. Калініна (реорганізований в Торгово-промислову палату міста Донецька), Палац культури імені М. О. Островського (колишній ПК імені М. О. Островського шахти «Кіровська»), Палац культури імені Т. Г. Шевченка, Палац культури металургів (раніше — імені В. І. Леніна металургійного заводу), Палац культури шахти «Лідіївка», Палац культури шахти «Жовтнева», Палац культури «Ювілейний», Палац культури (домобудівного комбінату, Будьонівський район), Палац культури імені Ілліча, Палац культури шахти «Трудовська», , Міський палац дітей та юнацтва, Палац молоді «Юність», Будинок культури «Батьківщина», Міський будинок творчості, Міський будинок вчителів, Будинок культури імені С. М. Кірова.
Кінотеатри
Театр кіно імені Т. Г. Шевченка — один із символів Донецька, на момент відкриття був першим багатозальним кінотеатром України. В останні 2010 роки в місті відкрилась низка сучасних приватних кінотеатрів: Мультиплекс «Донецьк-Сіті» та Мультиплекс «Золоте кільце», , кінотеатр «Кіно-Культ» з 3D-залом. Продовжують діяти кінотеатри «Берізка», «Донбас», «Первомайський», «МИР».
Закриті або працюють частково кінотеатри: «Зоря», «Аврора», «Супутник», «Будівельник», «Планета», «Юність», «Комсомолець», «Хроніки і Повторного фільму», «Свєт»<--саме так, а не світ, мир чи світло-->, «Червона Шапочка», Кіноконцертний комплекс (ККК) «Донецьк», «Гірник», «Кристал»; в тому числі літній кінотеатр «Кальміус». Літній кінотеатр «Зелений» у парку Щербакова, у якому на початку 90-х років базувався міський радіоринок, припинив своє існування. На його місці збудовано аквапарк. Кінотеатр «Сталь» також припинив своє існування, на його місці побудовано біблійний інститут «Слово Життя».
2010 року було відкрито автомобільний кінотеатр «Moonlight» з найбільшим в Європі екраном розміром 22х11 метрів.
Фотомистецтво
До революції у Юзівці діяли фотоательє Бориса Соломоновича Стесіна, А. Матюкіна (Базарна пл., буд. Шаповалової), братів Клейман, П. Е. Зузулі, Стефана А. Синицина, Іллі Пенякова, Йогана Шильхта. Також Юзовку відвідував Василь Досєкін і тут робив фотографії.
Яків Перех, Е. Кречмер, М. Кучерів, Т. Червоний, І. Фадеєв, Р. Гордеєнко, В. Новіков здійснювали видавництво листівок з видами Юзівки.
Колекції
Донецький обласний краєзнавчий музей має колекцію з 60 листівок з фотографіями Юзівки. Він здійснював репринтне видання листівок, а також видання каталогу листівок з фондів музею. У Донецьку діє музей фотожурналістики й фототехніки. Музей був відкритий у червні 2008 року. Це єдиний музей такого профілю в Україні. У музеї представлені фотографії й особисті речі донецьких фотографів, фототехніка. Є стенди присвячені Є. Халдеєві, Е. Кому, Р. Азриелю, Б. Виткову, В. Гончарову, Г. Навричевському.
Фотовиставки
Фотографічні виставки проводяться в Донецькому обласному краєзнавчому музеї, Донецькому обласному художньому музеї, Донецькому будинку працівників культури. У 2007 році в рамках святкування 75-річчя створення Донецької області біля Донецької обласної ради були споруджені стенди для проведення фотовиставок на відкритому повітрі.
На Донецьких фотовиставках експонуються роботи відомих майстрів, наприклад, Робера Дуано; документальна фотографія — знімки з Кримської війни, Геноцид у Руанді; виставки регіональних фотоконкурсів і фотоклубів.
У 2005 році в Донецьку пройшли фотовиставки «Мої крила — небо» (фотографії протоієрея Миколи Катальникова), фотовиставки фотоконкурсу «Я.МІСТО.ДОНЕЦЬК», «Свято» і «Від Генсбура до Генсбарра» (фотографії Робера Дуано, виставки відбулися в рамках фестивалю ) і інші.
У 2006 році в Донецьку пройшли фотовиставки фотоконкурсу «Я.МІСТО.ДОНЕЦЬК» та інші.
У 2007 році в Донецьку пройшли фотовиставки: «Першополосні кадри», «Донбас із висоти» (фотографії Петра Кохановського з літака) та інші.
У 2008 році в Донецьку пройшли фотовиставки: «Доторкнутися та побачити» ( Юрія Білака), «Гордість Донбасу» (роботи донецьких фотографів 1970-1990-х років), «Моя світла Русь» (фотографії ), фотовиставка дітей, хворих аутизмом і синдромом Дауна, «Святогір'я — джерела духовності», фотографії Петра Кохановського), фотовиставка до 65-й річниці звільнення Донбасу та інші.
Фотоконкурси
Із грудня 2004 року проводився донецький відкритий конкурс фотомистецтва «Я.МІСТО.ДОНЕЦЬК». Номінації: міська фотографія, портрет, сюжетна зйомка, серія, область, колаж. За результатами фотоконкурсу було кілька фотовиставок і видано два фотоальбоми з роботами учасників конкурсу.
Улітку 2008 року Партнер-портал провів конкурс «Донецьк, Літо — 2008».
Планетарії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekExTDFCc1lXNWxkR0Z5YVhWdFgybHVYMFJ2Ym1WMGMyc3VhbkJuTHpFMU1IQjRMVkJzWVc1bGRHRnlhWFZ0WDJsdVgwUnZibVYwYzJzdWFuQm4uanBn.jpg)
До російського вторгнення в 2014 році в Донецьку функціонували два планетарії.
Вулиці міста, парки і пам'ятники
Загальна характеристика
У місті нараховується 2 219 вулиць, бульварів, проспектів, 21 площа. Головна площа — площа Леніна. Загальна протяжність вулиць Донецька — 2 500 км.
Головна вулиця — вулиця Артема. Найдовша — вулиця Петровського. Як мінімум одна вулиця складається з одного будинку: Нижньовартівська.
У 1880-х роках у Юзівці існувала тільки одна вулиця — Перша лінія. У 1890-х роках з'явилися паралельні їй вулиці, які називалися «лініями»: Друга лінія, Третя лінія тощо. Вулиці перпендикулярно перетиналися з більш вузькими провулками. Пізніше вулиці перейменували.
Архітектура Донецька
Парки Донецька
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell5TDBSdmJtVjBjMnRmVTJOb1pYSmlZV3R2ZGw5UVlYSnJMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFFYjI1bGRITnJYMU5qYUdWeVltRnJiM1pmVUdGeWF5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Донецьк — дуже зелене місто, у ньому багато парків, скверів, бульварів. Багато з парків належать місцевим підприємствам, наприклад, парк ДМЗ, парк Готелю Вікторія, сквер Київ-Конті. Одним з символів міста є троянди, які переповнюють центральні проспекти, парки, розарії. В 70-х роках 20-го століття Донецьк отримав прізвисько «місто мільйона троянд». На початку XXI століття Донецьк повернув собі статус міста в якому на кожного мешканця припадає по кущу троянд. Станом на 2010 рік, у Донецьку нараховувалося 1 096 000 троянд.
Найперший парк, закладений у Донецьку, отримав звичайну для своєї епохи назву — Міський сад. Проте після того, як 1932 року на протилежному березі Першого міського ставка відкрився Парк імені Постишева, а нині Центральний парк культури і відпочинку імені Щербакова, загальною площею 200 га, Міськсад почав поступатись йому у популярності і поступово втратив своє значення. Центральний парк культури і відпочинку імені Щербакова у 2010 р. визнаний найкращим парком країни. У 2012 році, під час проведення ЄВРО-2012 на території парку діяла фан-зона.
1956 року в Донецьку закладено ще один великий парк у Київському районі міста — Міський парк культури і відпочинку. Його центрами стали монумент «Визволителям Донбасу» та дитяча залізниця імені В. В. Приклонського. 2009 року на межі парку із вулицею Челюскінців відкрито стадіон «Донбас Арена» з великим ландшафтним парком. У парку розміщений найбільший в Україні сад каменів. На території від монументальних споруд до річки Кальміус, 2011 року відбулося відкриття першого в Україні Музичного парку. Головним парковим шоу є світломузичні фонтани та амфітеатр, використані новітні технології створення звукового фону. Загальна вартість проєкту — понад 30 млн грн. Також в парку була створена реставрація «скіфсько-сарматського поля».
2005 року на подвір'ї Донецького міського виконавчого комітету, з боку вулиці Університетської, у місті з'явився унікальний Парк кованих фігур, який станом на 2014 рік, нараховував кілька десятків шедеврів ковальської майстерності просто неба.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll4TDFCbFpHVnpkSEpwWVc1emRISmxaWFF1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZCbFpHVnpkSEpwWVc1emRISmxaWFF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Пам'ятники Донецька
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aVpTOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVGt4SlVReEpUazJKVVF4SlRneUpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTNYeVZFTUNVNU5DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ05TVkVNU1U0TmlWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlRsR0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRKVEkzSlVReEpUaEdKVVF4SlRneUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF3SlVKQlh5VkVNQ1U1TVNWRU1TVTVOaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOMThsUkRBbE9UUWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqVWxSREVsT0RZbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У Донецьку розміщено 262 пам'ятники історії і культури, до них належать скульптури, меморіали, пам'ятні знаки і меморіальні дошки: 18 — присвячених Жовтневій революції 1917 року, 9 — громадянській війні в Росії, 30 — мистецтву, 30 — праці, 37 — братських могил, 3 — жертвам фашизму, 3 — діячам комуністичної партії, 1 — працівникам міліції, 1 — засновникові міста.
Першим пам'ятником Донецька (тоді ще Юзівки) був пам'ятник Олександру ІІ. Його відкриття планувалося на 1916 рік, але він зруйнувався за кілька днів до відкриття.
Деякі пам'ятники подаровані Донецьку іншими містами. Таким чином Донецьк отримав від Москви копію Цар-гармати, від Бохуму — копію дзвону встановленого біля Міської Ради, від Києва — оригінал скульптури Архістратига Михаїла.
5 липня 2011 року в Донецьку біля будівлі обласної прокуратури було урочисто відкрито пам'ятний знак із нагоди 20-ї річниці роботи прокуратури незалежної України.
Засоби масової інформації
У Донецьку видавалися понад 40 друкованих видань, діяли понад 18 радіостанцій та понад 20 телевізійних телеканалів, а також низка кабельних операторів.
Найпопулярніша суспільно-політична газета — «Вечерний Донецк», вона поширюється на території Донецька і Донецької області (наклад 30 000 екземплярів). Серед інших суспільно-політичних видань популярні газети Вести Донбасса, «Донбасс», , , , «Жизнь», «Донецький кряж». Видаються також місцеві випуски українських та російських газет: «МК в Донбассе», «Газета по-донецки», «Сегодня», «Комсомольская правда — Донбасс» тощо. Певне поширення мають і рекламно-інформаційні газети («Алло», «Вікна реклами», «Перша лінія», «Все обо всем», «Нерухомість Донбаса», «СтройПрайс»), а також безоплатні газети оголошень. У 1992–1997 роках виходила друком тижнева газета "Східний часопис" (наклад 5-10 тис. прим.), а також місячний додаток до неї "Козацький край" (наклад 2-3 тис. прим.).
Найпопулярніші регіональні канали: ТРК «Україна», КРТ, , ТРК ЮНІОН, Громадське телебачення Донеччини. Їм поступаються у чисельності аудиторії державні канали 27 канал (колишній К-61) та ТРК «Донбас».
FM-радіостанції
Через окупацію міста мовлення всеукраїнських та регіональних радіостаній припинено
№п/п | Частота, МГц | Назва | Потужність, кВт | Адреса вежі | Передавач |
---|---|---|---|---|---|
1 | 92.3 | Мелодія FM | 0.5 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
2 | 96.1 | Люкс FM | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
3 | 99.0 | Радіо НВ | 0.5 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
4 | 99.4 | Power FM | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
5 | 100.0 | Перець FM | 0.5 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
6 | 100.5 | MEGA | 1 | проспект Ілліча 100 | |
7 | 101.2 | Хіт FM | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
8 | 101.6 | NRJ | 0.5 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
9 | 102.1 | Класне радіо | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
10 | 102.6 | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ | |
11 | 103.5 | Radio Relax | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
12 | 104.1 | M-FM | 0.5 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
13 | 104.7 | Радіо Байрактар (план) | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
14 | 105.1 | Kiss FM | 2 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ-3 (південна) |
15 | 105.5 | Best FM | 0.5 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ (північна) |
16 | 106.4 | Radio Shanson | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
17 | 106.8 | Radio ROKS | 3 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
18 | 107.2 | Країна ФМ (план) | 1 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
19 | 107.6 | Наше радіо | 3 | вул. Куйбишева 61 | ДФКРРТ |
Міська символіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5pTDBSdmJtVjBjMnRmYlc5dWRXMWxiblJmTURFdWFuQm5Mekl5TUhCNExVUnZibVYwYzJ0ZmJXOXVkVzFsYm5SZk1ERXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Міська символіка Донецька затверджена 27 вересня 2004 року рішенням № 13/5 Донецької міської ради. У рішенні затверджувались герб Донецька та прапор Донецька.
Герб Донецька — це п'ятикутний щит, розділений навпіл горизонтальною смугою. Верхня частина щита — блакитна, нижня — чорна. На щиті зображена золота правиця, яка тримає золотий гірничий молоток. У верхньому правому куті розміщена п'ятипроменева зірка. Великий герб з двох боків підтримується фігурами з композиції монументу «Визволителям Донбасу»: ліворуч — шахтар на фоні золотої лаврової гілки; праворуч — воїн на фоні дубової гілки. Обидві фігури сріблястого кольору. Композиція обвита чорно-блакитною стрічкою. Зверху міститься золота корона з п'ятьма вежами, на якій зображені цифри «1869» — рік заснування міста. Знизу щит обрамований двома покладеними навхрест золотими гілками троянди. Троянди обгорнуті червоною стрічкою, на якій золотими літерами написано «Донецьк».
Прапор Донецька: прямокутне полотнище з розмірами: 1,2 ширини до 1,5 довжини. Прапор горизонтально розділений на дві рівні частини. Верхнє поле — блакитне, нижнє — чорне. В центрі полотна нанесене золоте зображення гербу Донецька, що займає не менше 0,32 частини площі прапора. Блакитне поле герба розташоване на лазуровій половині прапора, а чорне — на чорній. Зображення герба створюється за допомогою вишивки або аплікації. Полотнище прапора кріпиться на держак та увінчується наконечником. Крім офіційного прапора Донецька, зустрічається і такий варіант: на білому полотнищі розміщується повнокольоровий герб Донецька.
Відомі люди
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF4TDBSdmJtVjBjMnRmUW1WeWRta3RSa3hsY205MmMydDVMbXB3Wnk4eE56QndlQzFFYjI1bGRITnJYMEpsY25acExVWk1aWEp2ZG5OcmVTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Народилися
- Біляїв Володимир Іванович — письменник і журналіст, громадсько-політичний та культурний діяч, керівник української редакції радіостанції «Голос Америки».
- Вадим Писарев — український артист балету.
- Халдей Євген Ананійович — фотограф, військовий фотокореспондент.
- Емма Андієвська — українська письменниця (поетеса, прозаїк), художниця
- Рінат Ахметов — бізнесмен
- Василь Атрощенко — український хімік-технолог, педагог
- Лілія Подкопаєва — українська гімнастка
- Анатолій Солов'яненко — оперний співак, лірико-драматичний тенор
- Петро Симоненко — 1-й секретар ЦК КПУ (з червня 1993)
- Олег Твердовський — російський хокеїст, дворазовий володар Кубка Стенлі
- Ірен Роздобудько — українська журналістка, письменниця, поетеса
- (?-1919) анархіст, повстанський отаман учасник Махновського руху.
- Абраменко Володимир Григорович (1934) тренер (легка атлетика). Засл. тренер України (1977).
- Абрамов Володимир Андрійович — лікар-психіатр. Доктор медичних наук (1987), професор (1989).
- Левко Миколайович Задов (Зіньковській) — анархіст, начальник розвідки армії Нестора Махна, пізніше — працівник радянських спецорганів. Образ Льова Задова знайшов відображення у декількох радянських кінофільмах та романах.
- Ткаченко Станіслав Йосипович (народився 6 грудня 1937 р.) — український науковець, завідувач кафедри теплоенергетики Вінницького національного технічного університету, доктор технічних наук, професор, заслужений працівник народної освіти України.
- Рибачук Марина Василівна — українська художниця, член Національної спілки художників України.
Проживали
- Джон Джеймс Юз — британський гірничий інженер, засновник металургійного заводу та міста Донецьк.
- Василь Стус — український поет
- Дзюба Іван Михайлович — громадський діяч, дисидент радянських часів
- Леонід Литвиненко — український хімік, академік НАНУ
- Олександр Некрасов — композитор, журналіст, професор музичної академії
- Сергій Бубка — стрибун із жердиною, багаторазовий рекордсмен світу
- Левицький Марк Юрійович — український журналіст. Заслужений журналіст України
Примітки
- Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 — Державна служба статистики України (укр.)(англ.)
- . Архів оригіналу за 11 січня 2012. Процитовано 22 вересня 2012.
- Sabbagh, Dan (11 квітня 2022). New phase of Ukraine war brings no obvious route to end fighting. The Guardian (англ.). ISSN 0261-3077. Процитовано 3 березня 2024.
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2018 року (PDF)
- Існує також версія про походження назви міста напряму від річки Сіверський Донець, що тече через північ Донецької області.
- . Архів оригіналу за 22 листопада 2015. Процитовано 21 листопада 2015.
- . Архів оригіналу за 5 грудня 2021. Процитовано 12 листопада 2009.
- . Архів оригіналу за 14.07.2015. Процитовано 14.01.2012.
- . Архів оригіналу за 5 грудня 2021. Процитовано 12 вересня 2009.
- Український радянський енциклопедичний словник. — 2-ге видання. — Т. 1. — К., 1986.
- РЕЗОЛЮЦІЯ круглого столу «Українська мова на Донеччині: сучасний стан і перспективи»[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 18 січня 2012. Процитовано 26 січня 2011.
- Этим летом Донецк подтвердил свой статус «города миллиона роз», 16.06.10, ТРК ЮНИОН[недоступне посилання]
- . Архів оригіналу за 8 серпня 2014. Процитовано 1 жовтня 2011.
- Forbes визнав Донецьк найкращим містом для бізнесу. Процитовано 1 червня 2012.
- . Архів оригіналу за 12 квітня 2019. Процитовано 12 квітня 2019.
- Убито кадировця, який публічно знущався з активістки Ірини Довгань у Донецьку у 2014 році — соцмережі
- Террористы привязали мужчину с украинским флагом к столбу в Зугрэсе
- В Зугрэсе поймали карателя и привязали к «позорному столбу»
- . Архів оригіналу за 23 лютого 2015. Процитовано 8 січня 2015.
- Жителям Донбасу почали видавати російські паспорти: з'явилась українська реакція. Процитовано 14 червня 2019.
- Донецьк: люди ховаються і навіть тікають від примусової мобілізації Росії. Процитовано 19 квітня 2022.
- . Архів оригіналу за 12 вересня 2022. Процитовано 6 липня 2022.
- Джерело: Географічні координати Донецька [ 2013-02-03 у Wayback Machine.]
- Погода в Донецьку [ 28 вересня 2007 у Wayback Machine.], Погода в Донецьку [ 24 жовтня 2007 у Wayback Machine.]
- . Архів оригіналу за 5 грудня 2021. Процитовано 21 вересня 2020.
- За неофіційними даними: Кількість людей у Донецьку приблизно 800 тисяч людей [ 19 грудня 2014 у Wayback Machine.]
- Головне управління статистики у Донецькій області. Національний склад та рідна мова населення Донецької області. Розподіл постійного населення за найчисельнішими національностями та рідною мовою по міськрадах та районах. Архів оригіналу за 27 листопада 2012. Процитовано 16 березня 2008.
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 19 березня 2022.
- . Архів оригіналу за 10 квітня 2010. Процитовано 1 жовтня 2011.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . lukyanchenko.donetsk.ua (рос.). 27.12.2011. Архів оригіналу за 13 серпня 2014. Процитовано 12 січня 2012.
- Город Донецк. ard.dn.ua (рос.). Архів оригіналу за 12 грудня 2012. Процитовано 26 вересня 2011.
- . Производители (рос.). Архів оригіналу за 11 жовтня 2011. Процитовано 18 січня 2012.
- . Архів оригіналу за 30 липня 2013. Процитовано 1 жовтня 2011.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . ru.tsn.ua (рос.). 1 червня 2012. Архів оригіналу за 6 червня 2012. Процитовано 13 серпня 2012.
- . donbasspalace.com (рос.). Архів оригіналу за 16 березня 2010. Процитовано 29 липня 2011.
- Рабочую группу по вопросам переподготовки госслужащих возглавил Васюник. УНІАН. 6 травня 2006. оригіналу за 5 грудня 2021. Процитовано 31 травня 2021. (рос.)
- . gorod.dp.ua (рос.). 25.01.2012. Архів оригіналу за 31 січня 2012. Процитовано 31 січня 2012.
- Карта полетов, иллюстрирует географию полетов воздушных судов авиакомпании «Донбассаэро». Архів оригіналу за 30 листопада 2012. Процитовано 26 січня 2011.
- . Архів оригіналу за 28 серпня 2009. Процитовано 26 січня 2011.
- . Архів оригіналу за 19 січня 2012. Процитовано 26 січня 2011.
- . Архів оригіналу за 17 жовтня 2011. Процитовано 26 січня 2011.
- . Архів оригіналу за 26 травня 2011. Процитовано 28 квітня 2011.
- . Архів оригіналу за 30 квітня 2011. Процитовано 28 квітня 2011.
- . Архів оригіналу за 6 березня 2011. Процитовано 28 квітня 2011.
- . Архів оригіналу за 05.05.2012. Процитовано 15.04.2012.
- Два украинских ВУЗа вошли в рейтинг лучших университетов планеты. «Корреспондент». 11 вересня 2012. оригіналу за 10 червня 2015. Процитовано 31 травня 2021.
- http://2001.ukrcensus.gov.ua/results/general/language/donetsk/ [ 17 травня 2015 у Wayback Machine.] Мовний склад населення Донецької області, за даними Всеукраїнського перепису населення
- . Архів оригіналу за 5 грудня 2021. Процитовано 26 січня 2011.
- . Архів оригіналу за 7 березня 2016. Процитовано 26 січня 2011.
- . Архів оригіналу за 14 серпня 2014. Процитовано 26 вересня 2011.
- . opendonetsk.com (рос.). Архів оригіналу за 27 серпня 2011. Процитовано 4 липня 2019.
- http://sport.segodnya.ua/basketball/828823.html[недоступне посилання з липня 2019]
- http://sport.segodnya.ua/hockey/829095.html[недоступне посилання з липня 2019]
- http://sport.segodnya.ua/tennis/826931.html[недоступне посилання з липня 2019]
- . 62.ua (рос.). 12.07.2011. Архів оригіналу за 14 серпня 2011. Процитовано 31 січня 2012.
- . Архів оригіналу за 11 січня 2012. Процитовано 28 січня 2011.
- Основні напрямки історії Православ'я в Донецькій області//Живе джерело — № 8, серпень 2006, стор. 5
- Пресс-служба ФК «Шахтер» (14-12-11). . donbass-arena.com (рос.). Архів оригіналу за 31 серпня 2014. Процитовано 20 лютого 2012.
- http://www.k61.dn.ua/news.php?page=news_donetsk&news=6899[недоступне посилання з липня 2019]
- А. К. Скибенко. 6 донецких экскурсий. — Донецк : Норд Компьютер, 2009. — С. 65-67. — 145 с.
- . moonlight.dn.ua (рос.). Архів оригіналу за 20 листопада 2012. Процитовано 14 грудня 2012.
- http://panorama.dn.ua/publ/chaspik/1868-2011-05-25-14-21-35[недоступне посилання з липня 2019]
- . rus.newsru.ua (рос.). 8 января 2010. Архів оригіналу за 19 грудня 2013. Процитовано 29 липня 2011.
- У Донецьку увіковичили українську прокуратуру[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 17 липня 2010. Процитовано 26 травня 2010.
- Джерело: Флаг Донецка[недоступне посилання з липня 2019]
Посилання
- Донецьк: історія, події, факти [Архівовано 30 листопада 2012 у WebCite]
- Донецьк [ 7 травня 2008 у Wayback Machine.] на OpenStreetMap
- Карта Донецька з пошуком за назвою вулиць і номером будинку [ 27 грудня 2009 у Wayback Machine.]
- Інтернет-портал . Творчість українських письменників Донбасу.
Джерела та література
- О. Г. Бажан. Донецьк // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 447. — .
- М. І. Волков. Донецьк [ 30 червня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
У Вікіджерелах є Постанова Президії ЦВК СРСР від 6 червня 1924 року «Про перейменування м. Юзівки, округи Юзівської та ст. Юзово».(рос.) |
- Постаті (нариси про видатних людей Донбасу)
- Василь Пірко // Донецьк: Укр. центр, 1998. — 124 с.
- Петро Лаврів. Моя земля — земля моїх батьків. Донецьк, Український культурологічний центр, Донецьк: Донецьке обласне Товариство української мови ім. Т. Г. Шевченка, РВП «Лебідь». 1995. 64 с. [ 20 грудня 2016 у Wayback Machine.]
- Пірко В. О. Заселення Донеччини у XVI—XVIII ст. (короткий історичний нарис і уривки з джерел) [ 20 грудня 2016 у Wayback Machine.] / Український культурологічний центр. — Донецьк: Східний видавничий дім, 2003. — 180 с.
- Білецький В. С. Схід України в інтегративних процесах сучасного державотворення [ 8 квітня 2014 у Wayback Machine.]
- Петро Лаврів. Історія південно-східної України. Львів. «Слово», 1992. 152с.
- Алфьоров М. А. Урбанізаційні процеси в Україні в 1945—1991 рр: Монографія/ М. А. Алфьоров — Донецьк: Донецьке відділення НТШ ім. Шевченка, ТОВ «Східний видавничий дім» 2012. — 552 с.
- Алфьоров М. А. Міграційні процеси та їх вплив на соціально-економічний розвиток Донбасу (1939—1959 рр.): монографія / М. А. Алфьоров; Укр. культурол. центр, Донец. від-ня Наук. т-ва ім. Шевченка. — Донецьк, 2008. — 192 c.
- Донецьк — Інформаційно-пізнавальний портал | Донецька область у складі УРСР [ 7 квітня 2013 у Wayback Machine.] (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Донецька область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 992 с.)
- Донецька Шевченкіана у датах і подіях: 1851—2014 / Укладач: Т. Г. Пішванова. — Донецьк: Український культурологічний центр, Донецьке відділення НТШ, ТОВ «Східний видавничий дім», 2014. — 176 с. [ 8 серпня 2014 у Wayback Machine.]
- Олійник М. Мовний Сандармох на Донеччині [ 20 грудня 2014 у Wayback Machine.]
- Феодосій Макаревський Матеріали для історико-статистичного опису Катеринославської єпархії. — Катеринослав, 1880. — ч. 2. — с. 38-39.
Ясинуватський район | Ясинуватський район Авдіївка, Ясинувата | Макіївка |
Мар'їнський район | ![]() | Амвросіївський район |
Волноваський район | Старобешівський район | Старобешівський район |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Doneck Zapit Stalino perenapravlyaye syudi pro inshi mista z ciyeyu nazvoyu div Stalino znachennya Done ck u 1869 1924 Yuzivka u 1924 1961 Stalin Stalino MFA dɔˈnɛt sʲk prosluhati misto na Shodi Ukrayini administrativnij centr Doneckoyi oblasti j odnojmennih rajonu ta gromadi Z 2014 roku perebuvalo pid okupaciyeyu samoprogoloshenogo marionetkovogo utvorennya Donecka Narodna Respublika viznanogo Ukrayinoyu teroristichnoyu organizaciyeyu yake bulo aneksovane Rosiyeyu u 2022 roci DoneckGerb Donecka Prapor DoneckaBulvar Shevchenka Biznes centr Sky City planetarij ta Green Plaza Donbas Palas Donecka oblderzhadministraciya Katedralnij Sobor Preobrazhennya Gospodnogo UPC MP Katedralnij Sobor Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici UGKC Cerkva Pochayivskoyi Ikoni Bozhoyi Materi mist po prospektu Illicha ta naberezhna KalmiusuOsnovni daniInsha nazva Shahtarska stolicya Misto miljona troyandKrayina UkrayinaOblast Donecka oblastRajon Doneckij rajonGromada Donecka miska gromadaKod KATOTTG UA14080030010048113Zasnovane 1869Status mista z 1917 rokuPodil mista 9 rajonivNaselennya 901 645 01 01 2022 Aglomeraciya Donecko Makiyivska aglomeraciyaPlosha 358 km Gustota naselennya 2551 osib km Poshtovi indeksi 83000 83490Telefonnij kod 380 622 623Koordinati 48 00 32 pn sh 37 48 15 sh d 48 00889 pn sh 37 80417 sh d 48 00889 37 80417 Koordinati 48 00 32 pn sh 37 48 15 sh d 48 00889 pn sh 37 80417 sh d 48 00889 37 80417Visota nad rivnem morya 169 mVodojma Kalmius BahmutkaNazva meshkanciv donechcha nin donechcha nka donechcha niMista pobratimi Bohum Sharlerua Kutayisi Pitsburg Sheffild Taranto Kiyiv Lugansk VilnyusDen mista ostannya nedilya serpnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya DoneckDo stanciyi 26 kmDo Kiyeva fizichna 593 km zalizniceyu 801 km avtoshlyahami 693 kmMiska vladaAdresa 83050 m Doneck vul Artema 98 338 09 55Vebstorinka Donecka miskrada 24 bereznya 2014 u Wayback Machine Miskij golova Luk yanchenko Oleksandr OleksijovichDoneck u Vikishovishi KartaDoneck P yate za kilkistyu meshkanciv misto Ukrayini za oficijnimi danimi na pochatok 2019 roku v nomu meshkali 913 323 osobi Formuye misku aglomeraciyu z chiselnistyu naselennya blizko 1 7 mln meshkanciv Svoyu suchasnu nazvu misto otrimalo vid nazvi regionu Doneckogo basejnu vlasne vid Doneckogo kryazhu nazvanogo tak zavdyaki jogo rozmishennyu uzdovzh richki Donec Doneck do pochatku rosijskoyi agresiyi na Donbasi velikij promislovij ta finansovij oseredok Ukrayini shahtarska stolicya Ukrayini centr najbilsh ekonomichno rozvinenogo regionu Ukrayini Ce buv rozvinenij megapolis u yakomu buli skoncentrovani visokij promislovij i naukovij potencial robitniki j fahivci visokoyi kvalifikaciyi rozvinena infrastruktura j virobnicha baza Ekonomiku mista stanovilo 200 promislovih pidpriyemstv iz obsyagom virobnictva ponad 50 mlrd grn i ponad 20 000 pidpriyemstv malogo j serednogo biznesu na yakih bulo zajnyato blizko 180 tisyach donechchan Vnaslidok zbrojnoyi agresiyi Rosiyi proti Ukrayini misto opinilosya pid rosijskoyu okupaciyeyu Viznane Verhovnoyu Radoyu Ukrayini timchasovo okupovanoyu teritoriyeyu Uryadami Rosiyi Siriyi ta Pivnichnoyi Koreyi vvazhayetsya stoliceyu sub yektu Rosiyi Donecka Narodna Respublika sho ne viznano mizhnarodnoyu spilnotoyu NazvaPoperedni nazvi Donecka u 1869 1924 ta pid chas nacistskoyi okupaciyi 1941 1943 rokiv Yu zivka u 1924 1941 ta 1943 1961 Sta lin Sta line Sta lino IstoriyaDokladnishe Istoriya Donecka Zasnuvannya ta rozvitok Zaselennya zemel v rajoni suchasnogo Donecka rozpochato zaporozkimi kozakami u XVII stolitti ta donskimi naprikinci XVIII stolittya Dzhon Dzhejms Yuz Istoriki ta doslidniki vvazhayut datoyu zasnuvannya Donecka 1779 rik oskilki v comu roci ukrayinski kozaki zasnuvali Oleksandrivku nini peredmistya Donecka pislya zrujnuvannya Katerinoyu II Zaporizkoyi Sichi u 1775 roci U 1775 pislya likvidaciyi Zaporizkoyi Sichi zemli yaki vhodyat sogodni do skladu Donecka buli viddani nashadkovi Izyumskogo polkovnika poruchiku Yevdokimu Shidlovskomu Na cih zemlyah Shidlovskij v 1779 roci zasnuvav slobodu Oleksandrivka pivnichno shidna chastina Kiyivskogo rajonu m Donecka i Krutoyarivka bilsha chastina Voroshilovskogo rajonu m Donecka Persha distala nazvu na chest jogo starshogo sina Oleksandra a druga vid yaru yakij rozdilyav poselennya jogo zalishki i sogodni obramlyayut zi shodu Miskij park kulturi i vidpochinku Takim chinom volodinnya Shidlovskogo v suchasnih mezhah mista prostyagalisya vid Putilivskogo parku do Doneckogo metalurgijnogo zavodu Za danimi chetvertogo vserosijskogo perepisu naselennya 1782 roku v Oleksandrivci vzhe meshkalo 206 cholovikiv i 135 zhinok Naprikinci XVIII na pochatku XIX stolittya na teritoriyi suchasnogo Donecka z yavilosya she kilka selish Oleksiyivka Katerinivka Lyubimivka Grigorivka na teritoriyi majbutnogo mista vzhe isnuvala sloboda Oleksandrivka Grigorivka Semenivka hutir Ovechij zasnovanij zaporizkimi kozakami v XVII stolitti Na pochatku XIX stolittya na terenah mista z yavlyayutsya dribni shahti Novorosijskij general gubernator Voroncov orenduvav u pomishika zemlyu i pobuduvav na teritoriyi teperishnogo Donecka pershu shahtu Oleksandrivsku de pracyuvali 76 vilnonajmanih robitnikiv U seredini 50 h rokiv XIX stolittya shahta davala 400 500 tisyach pudiv vugillya na rik U 1869 valliyec Dzhon Yuz rozpochav budivnictvo metalurgijnogo zavodu robitnikami selisha Yuzivka nazvanogo na chest zasnovnika Cya data i vvazhayetsya chasom zasnuvannya selisha Varto nagadati na toj chas na teritoriyi Donecka vzhe isnuvali slobodi Oleksandrivka Grigor yivka Avdotyino Dorevolyucijna Yuzivka dililasya na dvi chastini Zavodska rajon metalurgijnogo zavodu de znahodilisya Anglijska koloniya rajon pereselenciv z Velikoyi Britaniyi ta Novij Svit rajon meshkannya chinovnikiv ta remisnikiv Vpliv anglijskoyi kulturi znachno poznachivsya na arhitekturi ta planuvannyu mista U travni 1917 selishe Yuzivka z naselennyam uzhe 70 tisyach meshkanciv otrimalo status mista Golovnu chastinu naselennya selisha stanovili pereselenci z Centralnoyi Rosiyi ta Pivdennoyi Ukrayini greki Priazov ya Meshkanci Yuzivki pid chas pravoslavnoyi sluzhbi foto 1890 hUkrayinska revolyuciya U hodi ukrayinskih vizvolnih zmagan Yuzivka stala chastinoyu progoloshenoyi III Universalom Ukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki u skladi administrativno teritorialnoyi odinici Polovecka zemlya z centrom u Bahmuti Protyagom Pershoyi radyansko ukrayinskoyi vijni u sichni 1918 roku misto ohoplyuyut bojovi diyi Na 5 sichnya rosijski bilshoviki zahopili praktichno vsyu pivdennu chastinu livoberezhnoyi Ukrayini U kvitni 1918 roku v hodi kontrnastupu ukrayinskih ta soyuznih sil Yuzivka povertayetsya pid kontrol UNR Z pochatkom Drugoyi radyansko ukrayinskoyi vijni pislya zahoplennya bilshovikami znachnoyi chastini livoberezhnoyi Ukrayini 12 lyutogo 1918 roku radyanska vlada progoloshuye stvorennya Donecko Krivorizkoyi Radyanskoyi Respubliki ale vzhe 17 lyutogo 1919 roku vona likvidovuyetsya a yiyi resursi povnistyu zlivayutsya z inshoyu chastinoyu pidradyanskoyi Ukrayini Misto ustatkovuyetsya pid bilshovickoyu okupaciyeyu Radyanskij period U 1923 roci misto staye administrativnim centrom Yuzivskoyi okrugi piznishe Stalinska okruga U 1924 misto perejmenovano na Stalino na chest radyanskogo diktatora Josipa Stalina 1930 roku Stalinska okruga skasovuyetsya U 1932 misto stalo administrativnim centrom Stalinskoyi oblasti U 1938 roci vid oblasti viddilyayut i stvoryuyut okremu administrativno teritorialnu odinicyu Voroshilovgradsku oblast U 1941 chiselnist naselennya mista syagnula pivmiljona meshkanciv u misti vidobuvalosya 7 vugillya viroblyalosya 5 stali Radyanskogo Soyuzu U rezultati teroru rozpochatogo radyanskoyu vladoyu u 1930 1940 h rokah na teritoriyi mista z yavlyayetsya spochatku prihovuvane misce masovih pohovan Rutchenkove pole NKVS zakopalo j zaasfaltuvalo v centri mista 4000 nevinnih zhertv Z 21 zhovtnya 1941 po 7 veresnya 1943 v hodi nimecko radyanskoyi vijni misto bulo okupovane nimeckimi vijskami Za chas nacistskoyi okupaciyi naselennya mista zmenshilosya z 507 tisyach do 175 tisyach zhiteliv U 1961 roci misto otrimalo novu nazvu Doneck a Stalinska oblast perejmenovana na Donecku U 1965 roci za rozroblenim vidomim kiyivskim arhitektorom Josipom Karakisom proyektom buduyetsya najbilshij v Ukrayini kulturno sportivnij centr na dvi tisyachi tridcyat dvi uchniv priv yazku do miscevosti proektu zdijsnyuvali tri doneckih arhitektora P Vigdergauz V Volik i A Strashnov Den Peremogi 9 travnya 2013 U 1970 YuNESKO viznala Doneck najbilsh ozelenenim visokoindustrialnim mistom svitu todi Doneck nazivali mistom miljona troyand Cej status misto povernulo v 2009 2010 U kvitni 1978 naselennya Donecka stanovilo ponad miljon meshkanciv prote do 2010 vnaslidok demografichnoyi krizi desho zmenshilos Nezalezhna Ukrayina Kinec XX pochatok XXI stolittya Z 1991 u skladi nezalezhnoyi Ukrayini Pislya krizovih dlya postradyanskih krayin 1990 h rokiv misto pochinaye strimkij rozvitok U 2001 roci v Donecku zakladayetsya Park kovanih figur U 2006 roci prohodit masshtabna rekonstrukciya Parku Sherbakova Togo zh roku pochinayetsya budivnictvo odnogo z najbilshih futbolnih stadioniv Yevropi Donbas Areni de pislya zakinchennya budivnictva u 2009 roci pochav provoditi svoyi match FK Shahtar U 2012 roci misto prijmaye Chempionat Yevropi z futbolu U 2008 Doneck otrimav diplom Najkrashe misto SND na mizhnarodnomu forumi Megapolis 21 stolittya u Moskvi U 2012 roci zhurnal Forbes viznav Doneck najkrashim mistom dlya vedennya biznesu v Ukrayini Doneck staye odnim z golovnih dilovih centriv svitu cherez zoseredzhenist tut providnih ukrayinskih kompanij U kinci 2013 roku ta na pochatku 2014 pid chas Revolyuciyi Gidnosti 21 listopada razom z inshimi providnimi mistami Ukrayini meshkanci Donecka vijshli na bezstrokovi mitingi v pidtrimku Yevromajdanu Rosijsko ukrayinska vijna Dokladnishe Boyi za Doneckij aeroport Vijna na shodi Ukrayini ta Rosijsko ukrayinska vijna U berezni 2014 staye odnim iz epicentriv prorosijskih vistupiv yaki chasto pererostali v krivavi sutichki z proukrayinskimi mitingami v yakih zokrema zaginuv aktivist Dmitro Chernyavskij Protyagom kvitnya zhovtnya 2014 popri aktivnij sprotiv bilshosti naselennya opinyayetsya pid kontrolem rosijskih vijskovih ta nezakonnogo teroristichnogo utvorennya tak zvanoyi Doneckoyi narodnoyi respubliki Na teritoriyi Donbasu pochinayutsya bojovi diyi zokrema poblizu Donecka Tak 26 travnya pochinayutsya boyi za Doneckij aeroport yakij ukrayinski voyini utrimuvali protyagom 242 dniv vnaslidok chogo otrimali prizvishe kiborgi 2014 roku u Donecku do stovpa bulo priv yazano proukrayinsku aktivistku Irinu Dovgan nad yakoyu kilka godin znushalisya miscevi separatisti Shozhij vipadok buv 7 zhovtnya 2014 roku u misti Zugres sho znajshlo vidobrazhennya u filmi Donbas 14 listopada Doneck bulo vneseno do pereliku naselenih punktiv na Shodi Ukrayini na yakih timchasovo ne diye ukrayinska vlada Administrativnij centr Doneckoyi oblasti timchasovo perenositsya spochatku do Mariupolya a zgodom do Kramatorska U 2019 roci okupanti pochinayut nezakonnu vidachu rosijskih pasportiv na teritoriyi mista Z 17 lipnya 2020 roku vnaslidok administrativno teritorialnoyi reformi ye administrativnim centrom Doneckogo rajonu Doneckoyi oblasti Dokladnishe Rosijske vtorgnennya v Ukrayinu 2022 Do 24 lyutogo 2022 roku i pochatku povnomasshtabnogo vtorgnennya Rosiyi na teritoriyu Ukrayini Doneck pidijshov v trivayuchij z 2014 roku okupaciyi rosijskimi vijskami ekonomichnim ta demografichnim zanepadom Gotuyuchis do ponovlennya aktivnoyi fazi bojovih dij v seredini lyutogo rosijski vijska vlashtovuyut provokaciyi pid privodom yakih ogoloshuyut u Donecku ta okupovanij chastini oblasti nezakonnu primusovu mobilizaciyu do lav diyuchih v regioni nezakonnih teroristichnih zbrojnih formuvan Namagayuchis cogo uniknuti znachna chastina civilnogo naselennya namagayetsya perehovuvatisya vid vidpravki na liniyu frontu Pislya pochatku povnomasshtabnogo vtorgnennya Zbrojni sili Ukrayini pochali nanositi urazhennya skladam boyepripasiv ta inshim vijskovih ob yektam rosijskoyi armiyi na teritoriyi Donecku GeografiyaZagalna harakteristika Geografichni koordinati Donecka 48 00 pn sh 37 48 sh d Chasovij poyas UTC 2 z perehodom na litnij chas UTC 3 Zagalna plosha Donecka 385 km Dovzhina mista Donecka z pivnochi na pivden 28 km zi shodu na zahid 55 km Misto roztashovane v centralnij chastini Donbasu na pivden vid Doneckogo kryazhu Geografichno nalezhit do stepovoyi zoni u verhiv yah richki Kalmius otochenij nevelikimi lisami pagorbami richkami ta ozerami Za 115 km na pivden vid Donecka roztashovane Azovske more Najbilshi vodoshovisha Kalmiuske vodoshovishe 62 38 ga na richci Kalmius i Donecke more 206 ga najbilsha richka Kalmius protikaye centrom mista sered malih richok 13 km 23 km Bahmutka Skomoroshina Osikova Pishana Kazenna Bogoduhivka Na teritoriyi mista Donecka rozmisheni 125 shahtnih terikoniv Klimat Dokladnishe Klimat Donecka Klimat Donecka pomirno kontinentalnij Izoterma sichnya 5 C ta lipnya 22 C Vzimku perevazhayut pivnichno shidni ta shidni vitri vlitku pivnichno zahidni ta zahidni vitri Shvidkist vitru syagaye 20 30 m sek Opadiv vipadaye do 556 mm na rik Tepla pogoda vstanovlyuyetsya u kinci kvitnya trimayetsya priblizno 160 170 dniv Lito v Donecku harakterizuyetsya visokoyu temperaturoyu povitrya posuhoyu ta rizkimi vitrami Pershi holodni dni buvayut u zhovtni listopad iz zamorozkami ta snigom Vzimku panuye Azijskij anticiklon Klimat nestabilnij oskilki rivninna miscevist dozvolyaye vilno ruhatis atlantichnim arktichnim ta kontinentalnim povitryanim masam morozi chasto zminyuyutsya poteplinnyam Serednya temperatura povitrya vzimku minus 3 6 S Misto znahoditsya u zoni kotra harakterizuyetsya vologim kontinentalnim klimatom z teplim litom Najteplishij misyac lipen iz serednoyu temperaturoyu 21 6 C 70 9 F Najholodnishij misyac sichen iz serednoyu temperaturoyu 4 1 S 24 6 F Klimat DoneckaPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikAbsolyutnij maksimum C 12 2 16 21 3 31 34 6 38 37 8 39 1 33 9 32 7 20 5 15 39 1Serednij maksimum C 1 3 0 9 5 3 14 5 20 9 24 8 27 3 26 8 20 7 13 1 4 7 0 3 13Serednya temperatura C 4 1 4 1 1 3 9 4 15 4 19 3 21 6 20 8 15 1 8 5 1 6 2 9 8 5Serednij minimum C 6 7 7 2 1 4 6 10 13 8 15 9 15 10 4 5 1 1 5 4 4 3Absolyutnij minimum C 32 2 31 1 21 10 6 2 4 2 1 6 2 2 6 10 22 2 28 5 32 2Norma opadiv mm 37 32 34 38 46 65 51 37 36 37 38 41 492Dniv z opadami 20 16 15 13 13 11 11 7 9 10 17 20 162Dniv z doshem 11 8 10 13 13 14 11 8 11 11 13 11 134Dniv zi snigom 17 17 10 2 0 0 0 0 0 2 8 16 72Vologist povitrya 87 84 77 66 62 62 64 60 67 76 86 88 73Dzherelo WeatherbaseTeritorialno administrativnij ustrijMapa rajoniv Donecka Budonivskij Voroshilovskij Kalininskij Kiyivskij Kirovskij Kujbishevskij Leninskij Petrovskij Proletarskij Razom z najblizhchimi mistami Doneck vhodit do skladu Doneckoyi aglomeraciyi Do skladu suchasnogo mista Donecka vhodyat naseleni punkti Biryuki Gorbachevo Mihajlivka Larine ta Mospine Reshta kolishnih peredmist taki yak Vyetka Gladkivka tosho davno stali teritoriyeyu mista odnak zberigayut svoyi istorichni nazvi yak jogo mikrorajoni Donecka oblasna derzhavna administraciya ta odna z kopij Palmi Mercalova u Voroshilovskomu rajoni Donecka Divitisya Mikrorajoni Donecka Donecka miska rada podilena na 9 administrativnih odinic rajoniv Div takozh Donecka miska rada Istoriya Nazva Rik zasnuvannya Plosha Chiselnist naselennya 2008 Selisha ta MikrorajoniBudonivskij rajon 1980 81 97 km 89 618 Yevdokiyivka Mushketove Bogoduhivka Energetik Voroshilovskij rajon 1973 9 8 km 91 970 Centr mista Yuzivka stare misto Socialne mistechko Studentske mistechko Kalininskij rajon 1926 25 9 km 108 016 Kalinivka Rikivka Kiyivskij rajon 1967 37 87 km 139 222 Vyetka Gladkivka im Gorkogo Butivka Oleksandrivka Privokzalnij Kirovskij rajon 1937 67 1 km 162 150 Rutchenkove Lidiyivka im Abakumova im Biryuzova Tekstilnik Semashko Shirokij Kujbishevskij rajon 1926 52 9 km 110 221 Leninskij rajon 1926 85 8 km 100 330 Bosse Petrovskij rajon 1932 62 4 km 80 849 Mandrikine Petrivka Trudovski Proletarskij rajon 1958 146 9 km 98 486 Chulkivka Chumakove NaselennyaDokladnishe Naselennya Donecka Doneck vhodiv u p yatirku najbilshih mist Ukrayini V 1978 2004 rokah chiselnist naselennya Donecka stanovila bilsh 1 miljona meshkanciv Za danimi vseukrayinskogo perepisu 2001 roku u miskij radi meshkalo 1 033 424 osib v tomu chisli naselennya vlasne mista Donecka 1 016 194 osib U 2001 2004 naselennya zmenshuvalos priblizno na 5 tis osib na rik v 2004 2009 na 3 5 tis osib na rik Za neoficijnimi danimi kilkist lyudej u Donecku stanovilo priblizno 800 tisyach osib 19 12 2014 Nacionalnij sklad naselennya Donecka za perepisom naselennya 2001 Nacionalnist Kilkist 1 Rosiyani 493392 48 152 Ukrayinci 478041 46 653 Bilorusi 11769 1 154 Greki 10180 0 995 Yevreyi 5087 0 506 Tatari 4987 0 497 Virmeni 4050 0 408 Azerbajdzhanci 2098 0 209 Gruzini 2073 0 20Inshi 13001 1 27Zagalom 1024678 100 00Dinamika nacionalnogo skladu naselennya 1926 1939 1959 1989 2001ukrayinci 26 2 41 2 40 7 41 0 46 7 rosiyani 56 6 47 2 50 6 52 0 48 2 yevreyi 10 8 5 4 3 1 1 6 0 5 Movnij sklad Ridna mova naselennya za danimi perepisu 2001 roku Mova Chiselnist osib DolyaUkrayinska 112 229 11 14 Rosijska 884 798 87 83 Inshe 10 413 1 03 Razom 1 007 440 100 00 Ridni movi za perepisom 2001 r Rosijska UkrayinskaEkonomikaPromislovist Doneckij metalurgijnij zavod zasnovanij Dzhonom Yuzom u 1872 roci Konditerska fabrika Konti Dokladnishe Promislovist Donecka ta Ekologichna situaciya v Donecku Congress Hall Doneck posidav druge misce v oblasti za obsyagom promislovogo virobnictva pislya mista Mariupolya i pershe misce za tempami rostu Na promislovih pidpriyemstvah mista bulo zajnyato ponad 119 tisyach lyudej Riven bezrobittya v Donecku 0 7 Zagalnij obsyag realizovanoyi promislovoyi produkciyi u 2011 roci 50 0 mlrd grn zagalnij obsyag realizovanih poslug 10 5 mlrd grn zrostannya na 15 vidsotkiv vidnosno 2010 roku Harakternoyu risoyu gospodarchogo kompleksu Donecka bulo bagatogaluzeva specializaciya promislovosti poyednana z rozvinutim transportnim ta finansovim gospodarstvom mista U promislovosti predstavleni majzhe vsi galuzi prote u strukturi promislovoyi produkciyi najbilshu vagu mayut pidpriyemstva z virobnictva ta rozpodilu elektroenergiyi gazu ta vodi 31 9 metalurgiyi 23 1 harchovoyi promislovosti 16 2 vugilnoyi promislovosti 10 5 ta mashinobuduvannya 8 7 Sered providnih pidpriyemstv vazhkoyi industriyi mista Doneckij metalurgijnij zavod blizko 9 virobnictva stali v Ukrayini zavod Topaz rozrobnik SRTR Kolchuga Doneckkoks finansovo promislovi korporaciyi Donbaska palivno energetichna kompaniya Industrialnij soyuz Donbasu Altkom najbilshij ta najsuchasnishij v Ukrayini tehnologichnij park spectehniki System Capital Management najbilsha kompaniya Ukrayini DMS Najbilshi vuglevidobuvni pidpriyemstva shahta imeni O F Zasyadka i shahta imeni O O Skochinskogo Takozh Doneck ye centrom himichnoyi promislovosti u misti rozmisheni veliki himichni pidpriyemstva Doneckij zavod himichnih reaktiviv Donplastavtomat Pidpriyemstva harchovoyi promislovosti pivovarnij zavod Sarmat konditerski koncerni AVK i Konti zavod Gerkules shiroko vidomi v Ukrayini Sered pidpriyemstv sferi informacijnih tehnologij viriznyayutsya kompaniya ta Koncern Nord vidomij virobnik holodilnikiv ta gazovih plit blizko 40 vidsotkiv produkciyi yakogo eksportuvalosya v Yevropu Zovnishnoekonomichna diyalnist ta Investiciyi Do 2014 roku v Donecku provodivsya Mizhnarodnij Investicijnij Samit najbilshij dlya Ukrayini biznes forum Doneck vhodiv u chislo golovnih dilovih centriv svitu V Donecku buli zoseredzheni golovni ofisi najbilshih kompanij Ukrayini finansovo promislovi grupi System Capital Management DTEK Metinvest Holding Industrialnij Soyuz Donbasu Ukrinvest HarvEast Holding UMG ale ostannim chasom Doneck perestav buti dilovoyu stoliceyu Ukrayini 2012 roku avtoritetne vidannya Forbes viznalo Doneck najkrashim mistom Ukrayini dlya vedennya biznesu za takimi pokaznikami yak kupivelna spromozhnist gromadyan investicijnij klimat ekonomichna stijkist infrastruktura ta komfort Gotelnij biznes 5 gotel Donbas Palas U 19 stolitti Yuzivka mala u svoyemu rozporyadzhenni tri goteli Velika Britaniya Don i Grand gotel Na pochatok 21 stolittya v misti diyut ponad 40 goteliv sered nih 5 p yatizirkovih U hodi pidgotovki do provedennya Yevro 2012 bulo pobudovano kilka velikih goteliv 23 poverhovij korpus gotelyu Viktoriya 5 zirok 24 poverhovij gotel Pushkinskij gotel Flora rozshireno gotel Central zdijsneno rekonstrukciyu gotelyu Shahtar tosho 5 zirkovij gotel Donbas Palas vhodit u top 100 goteliv za versiyeyu World Travel Awards neodnorazovo viznanij najkrashim gotelem Ukrayini Vhodit u mizhnarodnu asociaciyu Great Hotels of the World Goteli Donecka zoseredzheni perevazhno u Voroshilovskomu centralnomu Kiyivskomu ta Kalininskomu rajonah mista Avrora gotelnij kompleks Viktoriya Velika Britaniya Donbas Palas Dzhon Yuz Yeva Yevropa Ispanskij dvorik Park Inn kolishnij Kiyiv Legion Liverpul Lyuks Olimp Polit Praga Rialto Ramada Donetsk kolishnij Atlas Stolichnij Ukrayina Central Cirk Shahtar Plaza Royalti Transport Doneckij avtobusNovij tranzitnij vokzalZagalna harakteristika U Donecku diyav suchasnij Mizhnarodnij aeroport Doneck imeni Sergiya Prokof yeva zaraz zrujnovanij v hodi bojovih dij iz pasazhiropotokom 1 mln osib dani za 2012 rik Tretij za pasazhiropotokom aeroport Ukrayini pislya Borispolya ta Simferopolya 7 vidsotkiv zagalnoukrayinskogo oborotu aviatransportu Aeroport sluguvav portom pripiski aviapereviznika DonbasAero yakij bazuvavsya v Donecku i vikonuvav rejsi perevazhno v Zahidnu ta Shidnu Yevropu na Blizkij Shid u tomu chisli z aeroportiv ukrayinskih mist Dnipro Kiyiv Odesa Simferopol Harkiv ta Chernivci Na pochatku 2012 roku u mezhah pidgotovki do Yevro 2012 kompaniyeyu Altkom zaversheno sporudzhennya novogo terminalu aeroportu iz propusknoyu zdatnistyu 3 5 tis na godinu Zagalna vartist proyektu rekonstrukciyi ta tehnologichnogo pereobladnannya aerovokzalu sklala blizko 3 mlrd grn Dovzhina zaliznichnih shlyahiv Doneckoyi zaliznici stanovit 13 zagalnoyi dovzhini zaliznichnoyi merezhi Ukrayini U toj samij chas na yiyi chastku pripadaye 47 navantazhennya i 36 vivantazhennya vid usih zaliznic Ukrayini Zaliznicya rozmishena na ploshi 57 000 km vona prolyagaye teritoriyeyu Doneckoyi i Luganskoyi chastkovo Dnipropetrovskoyi Zaporizkoyi i Harkivskoyi oblastej Ukrayini Do skladu magistrali vhodyat dvi direkciyi zaliznichnih perevezen ta dva rajoni upravlinnya Ekspluatacijna dovzhina zaliznici 2927 6 km Shorichno neyu perevozitsya ponad 75 mln pasazhiriv Vantazhni perevezennya skladayut blizko 18 vsih perevezen v Ukrayini 33 4 mlrd tonno km Avtobusnim spoluchennyam Doneck buv pov yazanij iz usima naselenimi punktami Doneckoyi oblasti najbilshimi centrami Ukrayini ta zarubizhzhya Bilshist regionalnih rejsiv u pivdennomu napryamku obslugovuvav avtovokzal Pivdennij regionalni rejsi pivnichnogo napryamku ta mizhnarodni rejsi v 2000 h rokah obslugovuvav avtovokzal Putilivskij yakij takozh nazivavsya Doneck 3 Persha cherga novogo avtovokzalu Zahidnij naprikinci kvitnya 2011 roku zaminila avtovokzal Putilivskij Budivnictvo drugoyi chergi avtovokzalu vzhe rozpochalosya jogo planuyut zavershiti do 2012 roku Miskij transport Dokladnishe Doneckij metropoliten Doneckij avtobus Doneckij tramvaj ta Doneckij trolejbus U Donecku shiroko rozvinena merezha miskogo avtomobilnogo transportu ta elektrotransportu Dlya zabezpechennya nalezhnogo perevezennya pasazhiriv u misti funkcionuye 4 avtobusni parki u yakih roztashovani bilshe nizh 600 avtobusiv 2 trolejbusnih i 2 tramvajnih depo z parkom ruhomogo skladu bilshe nizh 480 odinic Zagalna protyazhnist u misti avtomobilnih shlyahiv 180 km trolejbusnih kolij 139 km tramvajnih kolij 130 km Nauka ta osvitaDokladnishe Nauka v Donecku Doneckij fiziko tehnichnij institut imeni O O GalkinaNauka V Donecku bazuvalosya kerivnictvo Doneckogo naukovogo centru NAN Ukrayini i MON Ukrayini sho skladalosya z 10 ustanov NAN Ukrayini zokrema Institut ekonomiki promislovosti NAN Ukrayini Institut prikladnoyi matematiki i mehaniki NAN Ukrayini Institut fiziko organichnoyi himiyi ta vuglehimiyi imeni L M Litvinenka NAN Ukrayini Fiziko tehnichnij institut imeni O O Galkina 8 universitetiv Donechchini ta 2 universitetiv Luganshini U misti diyali inshi naukovo doslidni ta proyektni instituti zokrema Avtomatgirmash Doneckij ekspertno tehnichnij centr Dondiproshaht Institut geologo ekologichnih problem Donbasu NDI mediko ekologichnih problem Donbasu NDI sudovih ekspertiz DonVUGI Dondiprovuglemash NDI proyektnih robit u promislovosti vognetriviv NDI travmatologiyi ta ortopediyi Proyektno konstruktorskij tehnologichnij institut Dondiproorgshahtobud NDI girnichoyi mehaniki imeni Fedorova PivdenNDIdiprogaz Diye nizka privatnih akcionernih naukovo virobnichih ob yednan Donecka inzhiniringova grupa Gajmek Doneckvibuhprom Specshahtoburinnya tosho Sered vidomih naukovih tovaristv u 1997 2014 rokah diyalo Donecke viddilennya Naukovogo Tovaristva imeni Shevchenka Akademiya ekonomichnih nauk Ukrayini Donbaskij naukovij centr Akademiyi girnichih nauk Ukrayini Osvita Nova naukovo tehnichna biblioteka 3 j korpus DonNTU ta Pam yatnik Dzhonu YuzuHoda studentiv DonNU u Den fizika 2007 rikDokladnishe Osvita v Donecku Stanom na 1 veresnya 2011 roku v Donecku bulo 19 vishih navchalnih zakladiv III i IV rivniv akreditaciyi v oblasti 31 U 2006 roci zagalna kilkist studentiv v Donecku stanovila 113 tis osib z nih na dennomu viddilenni navchalosya 63 5 tisyach osib Vishih navchalnih zakladiv I ta II rivniv akreditaciyi 20 v oblasti 82 U nih navchalosya priblizno 20 tisyach uchniv Providnimi navchalnimi zakladami mista buli Doneckij nacionalnij universitet Doneckij nacionalnij tehnichnij universitet Doneckij medichnij universitet Doneckij universitet ekonomiki i torgivli Doneckij derzhavnij universitet upravlinnya Za versiyeyu QS World University Ranking Doneckij nacionalnij universitet razom z Kiyivskim politehnichnim potrapiv do rejtingu najkrashih VNZ planeti U sistemi zagalnoyi serednoyi osviti perevazhna bilshist uchniv navchalisya rosijskoyu movoyu ukrayinskoyu velosya navchannya lishe v 34 shkolah mista de navchalisya 21 shkolyariv Hocha ukrayinci v misti stanovili 47 perevazhna bilshist z nih spilkuvalasya u pobuti rosijskoyu movoyu Movne pitannyaKopiya lista Doneckogo Strajkovogo Komitetu shahtariv ta Doneckogo oblasnogo Tovaristva ukrayinskoyi movi im T G Shevchenka z privodu neobhidnosti vidkrittya v Donecku shkoli z ukrayinskoyu movoyu vikladannya ta vidilennya dlya neyi novogo primishennya budinku politosviti Doneckogo obkomu Kompartiyi 1989 r U ramkah podij rozpadu SRSR i oksamitovoyi revolyuciyi v Ukrayini 1989 1991 rr yak kulturologichni gromadski organizaciyi zokrema Donecke oblasne Tovaristvo ukrayinskoyi movi imeni T G Shevchenka tak i shahtarski strajkomi Donechchini vistupali za vidnovlennya ukrayinomovnih shkil u Donecku ta na Donechchini div original Zvernennya Doneckogo strajkomu ta Doneckogo Tovaristva ukrayinskoyi movi Za danimi Vseukrayinskogo perepisu 2001 roku ukrayinsku movu vvazhali ridnoyu 24 1 naselennya Doneckoyi oblasti sho na 6 5 vidsotkovih punktiv menshe nizh za danimi perepisu 1989 roku Rosijsku movu viznachili yak ridnu 74 9 Porivnyano z minulim perepisom naselennya cej pokaznik zbilshivsya na 7 2 vidsotkovih punktiv U misti Donecku de za ostannim perepisom 2001 roku prozhivalo 493 tisyachi rosiyan i 478 tisyach ukrayinciv razom 96 vid 1 025 tisyach mistyan movu svoyeyi nacionalnosti viznalo ridnoyu 99 3 rosiyan i lishe 23 ukrayinciv todi yak ukrayinsku movu ukrayinskogo gromadyanstva nazvalo ridnoyu tilki 0 7 rosiyan a rosijsku 76 9 ukrayinciv 20 travnya 2008 roku Donecka miskrada uhvalila rishennya obmezhiti navchannya ukrayinskoyu movoyu v osvityanskih zakladah zaboroneno zbilshuvati kilkist ukrayinomovnih shkil i klasiv ta ditsadkiv i dityachih grup Pislya neshvalnoyi ocinki uryadu doneckij mer Oleksandr Luk yanchenko prizupiniv diyu cogo rishennya Pislya cogo vihodyachi iz pobazhan batkiv ta statistichnih danih batkam ditej nadano pravo obirati yakoyu movoyu bude vestis navchannya yihnih ditej Take rishennya pidtrimali 66 deputativ vid Partiyi regioniv 62 vid BYuT 60 nezalezhnih deputativ ta 33 vid NU NS MedicinaDokladnishe Medicina u Donecku Medichna dopomoga naselennyu Donecka organizovana v 52 likuvalno profilaktichnih ustanovah miskogo pidporyadkuvannya Z nih 22 bagatoprofilni likarni 5 dityachih likaren 6 dispanseriv 2 dermato venerichnih protituberkuloznij onkodispanser psihonevrologichnij narkologichnij 8 stomatologichnih poliklinik stanciya shvidkoyi medichnoyi dopomogi centr profilaktiki Centr zdorov ya Budinok ditini 4 dityachi sanatoriyi tosho Dev yat likuvalno profilaktichnih ustanov mayut status klinichnih u yakih rozgornuti kafedri Doneckogo medichnogo universitetu Planova potuzhnist poliklinichnih viddilen miskih likaren stanovit 137 78 vidviduvan za zminu Lizhkovij fond miskih likaren narahovuye 7248 lizhok z 42 profilyami Ambulatorne prijmannya vedut likari za 70 specialnostyami U likuvalno profilaktichnih ustanovah mista pracyuyut 4104 likari 7474 serednih medichnih pracivniki Oblasni likarni i centriDonecka oblasna klinichna likarnya imeni M I Kalinina DOKTMO Donecke oblasne klinichne teritorialne medichne ob yednannya Kalininskij rajon Institut nevidkladnoyi i vidnovnoyi hirurgiyi imeni G K Gusaka INVH abo OCKL Oblasna centralna klinichna likarnya Leninskij rajon Doneckij naukovo doslidnij institut travmatologiyi ta ortopediyi imeni M Gorkogo Kiyivskij rajon Kalininskij rajon Donecka oblasna psihonevrologichna likarnya Peremoga Kujbishevskij rajon Doneckij oblasnij protipuhlinnij centr Budonivskij rajon Donecka oblasna likarnya profesijnih zahvoryuvan Kalininskij rajon Dorozhnya klinichna likarnya na stanciyi Doneck Kiyivskij rajon SportDokladnishe Sport v Donecku RSK Olimpijskij Do 2014 roku Doneck buv potuzhnim sportivnim centrom Ukrayini mav visokorozvinenu sportivnu infrastrukturu Svogo chasu tut prohodili chempionati SRSR z tenisu legkoyi atletiki boksu Takozh v Donecku provodilisya matchevi zustrichi Kubka Devisa Ligi Chempioniv UYeFA Najpopulyarnishim sered donechchan buv futbol U misti diyalo tri profesijni futbolni komandi yaki grali u Vishij lizi Shahtar Metalurg ta Olimpik teper komandi zmusheni bazuvatisya i grati v inshih mistah Ukrayini FK Shahtar volodar Kubka UYeFA 2008 2009 roku rozigrash yakogo pid ciyeyu nazvoyu provodivsya v ostannij raz u finali Shahtar zdolav bremenskij Verder z rahunkom 2 1 chvertfinalist Ligi Chempioniv UYeFA neodnorazovij chempion i volodar Kubka Ukrayini Za versiyeyu IFFHS Shahtar najkrashij futbolnij klub u postradyanskomu prostori za pershe desyatirichchya XXI st FK Metalurg trirazovij bronzovij prizer Chempionatu Ukrayini neodnorazovo predstavlyav Ukrayinu v Lizi Yevropi UYeFA Vlitku 2009 roku Doneck i Mariupol prijmali Chempionat Yevropi z futbolu sered yunakiv Peremozhcem stala zbirna komanda Ukrayini yaka u finali peremogla zbirnu Angliyi iz rahunkom 2 0 U Donecku bulo provedeno 5 matchiv Chempionatu Yevropi z futbolu u tomu chisli pivfinalnij match mizh Ispaniyeyu ta Portugaliyeyu Pid chas provedennya YeVRO u Donecku bazuvalisya zbirni Angliyi ta Franciyi Stadion Donbas Arena bulo vidkrito 2009 roku 29 serpnya 2009 vidbulosya vidkrittya pershogo u Shidnij Yevropi stadionu sproyektovanogo ta pobudovanogo zgidno z 5 zirkovoyu akreditaciyeyu UYeFA stadionu Donbas Arena Stadion maye 55 tisyach misc Za akreditaciyeyu UYeFA ta FIFA sporuda vidpovidala klasu elit teper 2020 u stadion znahoditsya v zanedbanomu stani Serednya vidviduvanist bula 35 540 glyadachiv najvisha v Ukrayini Okrim Donbas Areni v Donecku rozmisheno tri stadioni yaki prijmali matchi visokogo rivnya RSK Olimpijskij Shahtar Metalurg Hokejnij Klub Donbas drugij pislya Shahtarya za populyarnistyu sportivnij klub Donecka Donbas chempion Ukrayini volodar Kontinentalnogo Kubka Yevropi 2013 roku Pochinayuchi z sezonu 2012 roku graye v Kontinentalnij hokejnij lizi najprestizhnishomu turniri starogo svitu U travni 2011 roku v Donecku vidbuvsya Yuniorskij chempionat svitu z hokeyu Zaraz u Donecku vedetsya budivnictvo sportivnogo kompleksu Kalmius Arena yakij stane domashnoyu arenoyu dlya HK Donbas ta BK Doneck Same v Donecku planuvalosya provoditi final Yevrobasketu 2015 Basketbolnij klub Doneck dvorazovij sribnij prizer Ukrayinskoyi Superligi U novomu basketbolnomu roci BK Doneck bude predstavlenij odnochasno v 4 turnirah V Ukrayini donecki Tigri bitimutsya v Superlizi a takozh u Kubku Ukrayini Na yevropejskij areni doneckij klub bude predstavlyati krayinu v a takozh u Tradicijno rozvinenim vidom sportu v Donecku ye boks Vihovancyami doneckogo boksu ye znameniti bokseri Viktor Miroshnichenko Oleksandr Yagubkin Vladislav Zasipko Sportivnij Klub Yeliseyeva vidomij svoyimi uspishnimi vistupami na mizhnarodnih zmagannyah Na bazi sportivnogo klubu trenuvavsya chinnij Chempion Svitu za versiyeyu WBA V yacheslav Senchenko 2012 roku vin vtrativ cej titul Donechchanin Stas Kashtanov stanom na 2014 rik buv chinnim timchasovim volodarem poyasu WBA U Donecku trichi provodilisya matchi Kubka Devisa shorichno provodyatsya chempionati Ukrayini z tenisu ta turnir Donetsk APC Cup Donecki tenisistki vigravali Kubok Yevropi ye liderami zbirnoyi Ukrayini U 2003 roci buv zasnovanij klub Viccourt Klub z amerikanskogo futbolu Skifi ye odinadcyatirazovim chempionom Ukrayini U Chempionati Ukrayini z regbi misto predstavleno klubom Tigri Donbasu U misti vidbuvayutsya etapi Kubka Svitu z konkuru V misti roztashovanij pershij kinno sportivnij kompleks yevropejskogo rivnya Donbass Equi Centre Voseni v Donecku prohodit etap Kubka Yevropi zi stendovoyi strilbi U Donecku na ringu Sportmax prohodyat zmagannya z boyiv bez pravil Ligi zmishanih yedinoborstv Mix Fight M 1 Ukraine Shorichno provoditsya seriya turniriv z boyiv bez pravil Licari Donbasu 24 travnya 2008 roku v Palaci sportu vpershe v Ukrayini vidbuvsya Chempionat Yevropi z karate Kiokushinkaj 2010 roku v Donecku na stadioni RSK Olimpijskij z 22 po 25 veresnya vidbuvsya XV chempionat Yevropi z legkoyi atletiki sered policiyantiv Pershist provodilas za pravilami Mizhnarodnoyi federaciyi legkoatletichnih asociacij IAAF i Yevropejskogo sportivnogo soyuzu policejskih USPE Chempionati Yevropi z legkoyi atletiki sered policejskih prohodyat odin raz na chotiri roki 8 13 lipnya 2013 roku v Donecku vidbuvsya Chempionat svitu z legkoyi atletiki sered yunioriv pid egidoyu IAAF V zmagannyah vzyali uchast predstavniki 170 krayin svitu KulturaDoneckij oblasnij hudozhnij muzejDoneckij muzichno dramatichnij teatr U misti rozmisheno 11 kinoteatriv 53 Palaci kulturi ta klubiv 140 muzeyiv ta muzejnih kimnat 368 bibliotek iz fondom ponad 15 522 662 knizhok 16 pochatkovih specializovanih navchalnih zakladiv mistectv kulturologichnih ta naukovo prosvitnickih organizacij sered yakih Ukrayinskij kulturologichnij centr Donecka oblasna filarmoniya imeni S S Prokof yeva Doneckij derzhavnij cirk Kosmos Doneckij planetarij teatr kino im T G Shevchenka U Donecku vidbuvalisya taki festivali 32 travnya Belkanto Zolotij Skif Pani Ukrayina Pidvodni fantaziyi DoDzh a takozh shooseni za osobistogo spriyannya Vadima Pisaryeva festival Zirki svitovogo baletu 2011 roku v Donecku u Mizhnarodnij den teatru bude vidnovleno Mizhnarodnij konkurs artistiv baletu ta horeografiv imeni Serzha Lifarya Religiya Svyato Preobrazhenskij kafedralnij soborDokladnishe Religiya v Donecku U misti predstavleni usi religijni konfesiyi diyut pravoslavni cerkvi protestantski molitovni domi j katolickij kostel musulmanska mechet i yudejska sinagoga Odnak najbilshu cerkovnu gromadu maye Ukrayinska pravoslavna cerkva Moskovskogo patriarhatu yihni kultovi sporudi perevazhayut v misti Vidomo sho do 1948 roku v Donecku isnuvalo 13 pravoslavnih parafij odnak za radyanskoyi vladi religijne zhittya mista majzhe zijshlo nanivec Kafedralnij sobor istorichnij Svyato Preobrazhenskij sobor rozmishenij u samomu serci mista u Voroshilovskomu rajoni na vulici Artema U Kiyivskomu rajoni mista rozmisheno zhinochij Svyato Iverskij monastir Biblioteki Universalni publichni Donecka oblasna biblioteka dlya yunactva Donecka oblasna dityacha biblioteka imeni S M Kirova Donecka oblasna universalna naukova biblioteka imeni N K Krupskoyi Miska dityacha biblioteka CBS dlya ditej mista Donecka Centralna biblioteka dlya doroslih CBS mista Donecka Specializovani Biblioteka Derzhavnoyi konservatoriyi imeni S S Prokof yeva Donecka oblasna naukovo medichna biblioteka Naukova biblioteka Doneckogo nacionalnogo universitetu Naukova biblioteka Doneckogo fiziko tehnichnogo institutu imeni O O Galkina NAN Ukrayini Naukovo tehnichna biblioteka Doneckogo nacionalnogo tehnichnogo universitetu Muzeyi ta ekspoziciyi Dokladnishe Muzeyi Donecka Stanom na 2014 rik u Donecku diyalo 140 muzeyiv i muzejnih kimnat Sered nih dva velikih derzhavnih oblasnih muzeyi Doneckij oblasnij hudozhnij muzej i Doneckij oblasnij krayeznavchij muzej Krim derzhavnih muzeyiv isnuyut muzeyi stvoreni pidpriyemstvami j organizaciyami mista Sered nih Muzej istoriyi j rozvitku Doneckoyi zaliznici stvorenij Doneckoyu zalizniceyu Muzej zv yazku stvorenij centrom tehnichnoyi ekspluataciyi miscevogo telefonnogo zv yazku VAT Ukrtelekom stvorenij Muzej istoriyi DMZ stvorenij Doneckim metalurgijnim zavodom ta inshi Silami entuziastiv stvoryuyutsya narodni muzeyi Sered nih Donbas neskorenij U shkolah stvoryuyutsya muzejni kimnati U 2010 roci v budivli Donbas Areni bulo vidkrito Muzej istoriyi FK Shahtar yakij viriznyayetsya svoyeyu innovacijnistyu 2012 roku muzej bulo nominovano u prestizhnomu konkursi European Museum of the Year Ce pershij vipadok koli ukrayinskij muzej nominuyetsya na mizhnarodnu nagorodu takogo rivnyu 2011 roku vidbulosya vidkrittya suchasnogo vistavkovogo centru Art Donbas Vin roztashuvavsya v Muzichnomu parku Teatri Dokladnishe Teatralne mistectvo v Donecku U misti diyut Nacionalnij akademichnij ukrayinskij muzichno dramatichnij teatr sho maye 5 scen veliku malu eksperimentalnu Teatralnu vitalnyu ta Litnij majdanchik Akademichnij derzhavnij teatr operi ta baletu imeni Anatoliya Solov yanenka pri yakomu diye Horeografichna shkola Vadima Pisaryeva i na sceni yakogo prohodit festival Zirki svitovogo baletu Akademichnij oblasnij teatr lyalok pershij na Donbasi j odin z pershih u krayini Palaci kulturi She v radyanski chasi istoriyi mista u kozhnomu rajoni mikrorajoni abo pri promislovomu pidpriyemstvi diyav vlasnij zokrema Miskij Palac kulturi kolishnij DK imeni Zhovtnevoyi revolyuciyi Palac kulturi Donbas kolishnij PK shahti Zaperevalna Palac kulturi VAT Doneckgirmash kolishnij PK imeni XXI z yizdu KPRS Palac kulturi zavodu himreaktiviv Palac kulturi imeni O M Gorkogo shahtoupravlinnya Chervona Zirka Palac kulturi imeni O M Gorkogo shahti imeni O F Zasyadka Palac kulturi imeni O S Pushkina Palac kulturi imeni V V Kujbisheva Palac kulturi imeni G I Petrovskogo Palac kulturi imeni Ye T Abakumova Palac kulturi imeni I Ya Franka Palac kulturi imeni M I Kalinina reorganizovanij v Torgovo promislovu palatu mista Donecka Palac kulturi imeni M O Ostrovskogo kolishnij PK imeni M O Ostrovskogo shahti Kirovska Palac kulturi imeni T G Shevchenka Palac kulturi metalurgiv ranishe imeni V I Lenina metalurgijnogo zavodu Palac kulturi shahti Lidiyivka Palac kulturi shahti Zhovtneva Palac kulturi Yuvilejnij Palac kulturi domobudivnogo kombinatu Budonivskij rajon Palac kulturi imeni Illicha Palac kulturi shahti Trudovska Miskij palac ditej ta yunactva Palac molodi Yunist Budinok kulturi Batkivshina Miskij budinok tvorchosti Miskij budinok vchiteliv Budinok kulturi imeni S M Kirova Kinoteatri Teatr kino imeni T G Shevchenka ta Teatralna plosha v Donecku Teatr kino imeni T G Shevchenka odin iz simvoliv Donecka na moment vidkrittya buv pershim bagatozalnim kinoteatrom Ukrayini V ostanni 2010 roki v misti vidkrilas nizka suchasnih privatnih kinoteatriv Multipleks Doneck Siti ta Multipleks Zolote kilce kinoteatr Kino Kult z 3D zalom Prodovzhuyut diyati kinoteatri Berizka Donbas Pervomajskij MIR Zakriti abo pracyuyut chastkovo kinoteatri Zorya Avrora Suputnik Budivelnik Planeta Yunist Komsomolec Hroniki i Povtornogo filmu Svyet lt same tak a ne svit mir chi svitlo gt Chervona Shapochka Kinokoncertnij kompleks KKK Doneck Girnik Kristal v tomu chisli litnij kinoteatr Kalmius Litnij kinoteatr Zelenij u parku Sherbakova u yakomu na pochatku 90 h rokiv bazuvavsya miskij radiorinok pripiniv svoye isnuvannya Na jogo misci zbudovano akvapark Kinoteatr Stal takozh pripiniv svoye isnuvannya na jogo misci pobudovano biblijnij institut Slovo Zhittya 2010 roku bulo vidkrito avtomobilnij kinoteatr Moonlight z najbilshim v Yevropi ekranom rozmirom 22h11 metriv Fotomistectvo Do revolyuciyi u Yuzivci diyali fotoatelye Borisa Solomonovicha Stesina A Matyukina Bazarna pl bud Shapovalovoyi brativ Klejman P E Zuzuli Stefana A Sinicina Illi Penyakova Jogana Shilhta Takozh Yuzovku vidviduvav Vasil Dosyekin i tut robiv fotografiyi Yakiv Pereh E Krechmer M Kucheriv T Chervonij I Fadeyev R Gordeyenko V Novikov zdijsnyuvali vidavnictvo listivok z vidami Yuzivki Kolekciyi Doneckij oblasnij krayeznavchij muzej maye kolekciyu z 60 listivok z fotografiyami Yuzivki Vin zdijsnyuvav reprintne vidannya listivok a takozh vidannya katalogu listivok z fondiv muzeyu U Donecku diye muzej fotozhurnalistiki j fototehniki Muzej buv vidkritij u chervni 2008 roku Ce yedinij muzej takogo profilyu v Ukrayini U muzeyi predstavleni fotografiyi j osobisti rechi doneckih fotografiv fototehnika Ye stendi prisvyacheni Ye Haldeyevi E Komu R Azrielyu B Vitkovu V Goncharovu G Navrichevskomu Fotovistavki Fotografichni vistavki provodyatsya v Doneckomu oblasnomu krayeznavchomu muzeyi Doneckomu oblasnomu hudozhnomu muzeyi Doneckomu budinku pracivnikiv kulturi U 2007 roci v ramkah svyatkuvannya 75 richchya stvorennya Doneckoyi oblasti bilya Doneckoyi oblasnoyi radi buli sporudzheni stendi dlya provedennya fotovistavok na vidkritomu povitri Na Doneckih fotovistavkah eksponuyutsya roboti vidomih majstriv napriklad Robera Duano dokumentalna fotografiya znimki z Krimskoyi vijni Genocid u Ruandi vistavki regionalnih fotokonkursiv i fotoklubiv U 2005 roci v Donecku projshli fotovistavki Moyi krila nebo fotografiyi protoiyereya Mikoli Katalnikova fotovistavki fotokonkursu Ya MISTO DONECK Svyato i Vid Gensbura do Gensbarra fotografiyi Robera Duano vistavki vidbulisya v ramkah festivalyu i inshi U 2006 roci v Donecku projshli fotovistavki fotokonkursu Ya MISTO DONECK ta inshi U 2007 roci v Donecku projshli fotovistavki Pershopolosni kadri Donbas iz visoti fotografiyi Petra Kohanovskogo z litaka ta inshi U 2008 roci v Donecku projshli fotovistavki Dotorknutisya ta pobachiti Yuriya Bilaka Gordist Donbasu roboti doneckih fotografiv 1970 1990 h rokiv Moya svitla Rus fotografiyi fotovistavka ditej hvorih autizmom i sindromom Dauna Svyatogir ya dzherela duhovnosti fotografiyi Petra Kohanovskogo fotovistavka do 65 j richnici zvilnennya Donbasu ta inshi Fotokonkursi Iz grudnya 2004 roku provodivsya doneckij vidkritij konkurs fotomistectva Ya MISTO DONECK Nominaciyi miska fotografiya portret syuzhetna zjomka seriya oblast kolazh Za rezultatami fotokonkursu bulo kilka fotovistavok i vidano dva fotoalbomi z robotami uchasnikiv konkursu Ulitku 2008 roku Partner portal proviv konkurs Doneck Lito 2008 Dokladnishe 1 1 Planetariyi Novij planetarij u Donecku Dokladnishe Doneckij planetarij Do rosijskogo vtorgnennya v 2014 roci v Donecku funkcionuvali dva planetariyi Vulici mista parki i pam yatnikiZagalna harakteristika Dokladnishe Vulici Donecka U misti narahovuyetsya 2 219 vulic bulvariv prospektiv 21 plosha Golovna plosha plosha Lenina Zagalna protyazhnist vulic Donecka 2 500 km Golovna vulicya vulicya Artema Najdovsha vulicya Petrovskogo Yak minimum odna vulicya skladayetsya z odnogo budinku Nizhnovartivska U 1880 h rokah u Yuzivci isnuvala tilki odna vulicya Persha liniya U 1890 h rokah z yavilisya paralelni yij vulici yaki nazivalisya liniyami Druga liniya Tretya liniya tosho Vulici perpendikulyarno peretinalisya z bilsh vuzkimi provulkami Piznishe vulici perejmenuvali Arhitektura Donecka Dokladnishe Arhitektura Donecka Parki Donecka Doneck miskij park imeni Sherbakova 2016 Doneck duzhe zelene misto u nomu bagato parkiv skveriv bulvariv Bagato z parkiv nalezhat miscevim pidpriyemstvam napriklad park DMZ park Gotelyu Viktoriya skver Kiyiv Konti Odnim z simvoliv mista ye troyandi yaki perepovnyuyut centralni prospekti parki rozariyi V 70 h rokah 20 go stolittya Doneck otrimav prizvisko misto miljona troyand Na pochatku XXI stolittya Doneck povernuv sobi status mista v yakomu na kozhnogo meshkancya pripadaye po kushu troyand Stanom na 2010 rik u Donecku narahovuvalosya 1 096 000 troyand Najpershij park zakladenij u Donecku otrimav zvichajnu dlya svoyeyi epohi nazvu Miskij sad Prote pislya togo yak 1932 roku na protilezhnomu berezi Pershogo miskogo stavka vidkrivsya Park imeni Postisheva a nini Centralnij park kulturi i vidpochinku imeni Sherbakova zagalnoyu plosheyu 200 ga Misksad pochav postupatis jomu u populyarnosti i postupovo vtrativ svoye znachennya Centralnij park kulturi i vidpochinku imeni Sherbakova u 2010 r viznanij najkrashim parkom krayini U 2012 roci pid chas provedennya YeVRO 2012 na teritoriyi parku diyala fan zona 1956 roku v Donecku zakladeno she odin velikij park u Kiyivskomu rajoni mista Miskij park kulturi i vidpochinku Jogo centrami stali monument Vizvolitelyam Donbasu ta dityacha zaliznicya imeni V V Priklonskogo 2009 roku na mezhi parku iz vuliceyu Chelyuskinciv vidkrito stadion Donbas Arena z velikim landshaftnim parkom U parku rozmishenij najbilshij v Ukrayini sad kameniv Na teritoriyi vid monumentalnih sporud do richki Kalmius 2011 roku vidbulosya vidkrittya pershogo v Ukrayini Muzichnogo parku Golovnim parkovim shou ye svitlomuzichni fontani ta amfiteatr vikoristani novitni tehnologiyi stvorennya zvukovogo fonu Zagalna vartist proyektu ponad 30 mln grn Takozh v parku bula stvorena restavraciya skifsko sarmatskogo polya 2005 roku na podvir yi Doneckogo miskogo vikonavchogo komitetu z boku vulici Universitetskoyi u misti z yavivsya unikalnij Park kovanih figur yakij stanom na 2014 rik narahovuvav kilka desyatkiv shedevriv kovalskoyi majsternosti prosto neba Bulvar Pushkina vvecheriPam yatniki Donecka Skulptura gurtu Bitlz u studentskomu mistechku DonNTUDokladnishe Pam yatniki Donecka U Donecku rozmisheno 262 pam yatniki istoriyi i kulturi do nih nalezhat skulpturi memoriali pam yatni znaki i memorialni doshki 18 prisvyachenih Zhovtnevij revolyuciyi 1917 roku 9 gromadyanskij vijni v Rosiyi 30 mistectvu 30 praci 37 bratskih mogil 3 zhertvam fashizmu 3 diyacham komunistichnoyi partiyi 1 pracivnikam miliciyi 1 zasnovnikovi mista Pershim pam yatnikom Donecka todi she Yuzivki buv pam yatnik Oleksandru II Jogo vidkrittya planuvalosya na 1916 rik ale vin zrujnuvavsya za kilka dniv do vidkrittya Deyaki pam yatniki podarovani Donecku inshimi mistami Takim chinom Doneck otrimav vid Moskvi kopiyu Car garmati vid Bohumu kopiyu dzvonu vstanovlenogo bilya Miskoyi Radi vid Kiyeva original skulpturi Arhistratiga Mihayila 5 lipnya 2011 roku v Donecku bilya budivli oblasnoyi prokuraturi bulo urochisto vidkrito pam yatnij znak iz nagodi 20 yi richnici roboti prokuraturi nezalezhnoyi Ukrayini Zasobi masovoyi informaciyiU Donecku vidavalisya ponad 40 drukovanih vidan diyali ponad 18 radiostancij ta ponad 20 televizijnih telekanaliv a takozh nizka kabelnih operatoriv Najpopulyarnisha suspilno politichna gazeta Vechernij Doneck vona poshiryuyetsya na teritoriyi Donecka i Doneckoyi oblasti naklad 30 000 ekzemplyariv Sered inshih suspilno politichnih vidan populyarni gazeti Vesti Donbassa Donbass Zhizn Doneckij kryazh Vidayutsya takozh miscevi vipuski ukrayinskih ta rosijskih gazet MK v Donbasse Gazeta po donecki Segodnya Komsomolskaya pravda Donbass tosho Pevne poshirennya mayut i reklamno informacijni gazeti Allo Vikna reklami Persha liniya Vse obo vsem Neruhomist Donbasa StrojPrajs a takozh bezoplatni gazeti ogoloshen U 1992 1997 rokah vihodila drukom tizhneva gazeta Shidnij chasopis naklad 5 10 tis prim a takozh misyachnij dodatok do neyi Kozackij kraj naklad 2 3 tis prim Najpopulyarnishi regionalni kanali TRK Ukrayina KRT TRK YuNION Gromadske telebachennya Donechchini Yim postupayutsya u chiselnosti auditoriyi derzhavni kanali 27 kanal kolishnij K 61 ta TRK Donbas FM radiostanciyi Cherez okupaciyu mista movlennya vseukrayinskih ta regionalnih radiostanij pripineno p p Chastota MGc Nazva Potuzhnist kVt Adresa vezhi Peredavach1 92 3 Melodiya FM 0 5 vul Kujbisheva 61 DFKRRT2 96 1 Lyuks FM 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT3 99 0 Radio NV 0 5 vul Kujbisheva 61 DFKRRT4 99 4 Power FM 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT5 100 0 Perec FM 0 5 vul Kujbisheva 61 DFKRRT6 100 5 MEGA 1 prospekt Illicha 1007 101 2 Hit FM 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT8 101 6 NRJ 0 5 vul Kujbisheva 61 DFKRRT9 102 1 Klasne radio 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT10 102 6 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT11 103 5 Radio Relax 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT12 104 1 M FM 0 5 vul Kujbisheva 61 DFKRRT13 104 7 Radio Bajraktar plan 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT14 105 1 Kiss FM 2 vul Kujbisheva 61 DFKRRT 3 pivdenna 15 105 5 Best FM 0 5 vul Kujbisheva 61 DFKRRT pivnichna 16 106 4 Radio Shanson 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT17 106 8 Radio ROKS 3 vul Kujbisheva 61 DFKRRT18 107 2 Krayina FM plan 1 vul Kujbisheva 61 DFKRRT19 107 6 Nashe radio 3 vul Kujbisheva 61 DFKRRTMiska simvolikaMonument Vizvolitelyam Donbasu Dokladnishe Gerb Donecka ta Prapor Donecka Miska simvolika Donecka zatverdzhena 27 veresnya 2004 roku rishennyam 13 5 Doneckoyi miskoyi radi U rishenni zatverdzhuvalis gerb Donecka ta prapor Donecka Gerb Donecka ce p yatikutnij shit rozdilenij navpil gorizontalnoyu smugoyu Verhnya chastina shita blakitna nizhnya chorna Na shiti zobrazhena zolota pravicya yaka trimaye zolotij girnichij molotok U verhnomu pravomu kuti rozmishena p yatipromeneva zirka Velikij gerb z dvoh bokiv pidtrimuyetsya figurami z kompoziciyi monumentu Vizvolitelyam Donbasu livoruch shahtar na foni zolotoyi lavrovoyi gilki pravoruch voyin na foni dubovoyi gilki Obidvi figuri sriblyastogo koloru Kompoziciya obvita chorno blakitnoyu strichkoyu Zverhu mistitsya zolota korona z p yatma vezhami na yakij zobrazheni cifri 1869 rik zasnuvannya mista Znizu shit obramovanij dvoma pokladenimi navhrest zolotimi gilkami troyandi Troyandi obgornuti chervonoyu strichkoyu na yakij zolotimi literami napisano Doneck Prapor Donecka pryamokutne polotnishe z rozmirami 1 2 shirini do 1 5 dovzhini Prapor gorizontalno rozdilenij na dvi rivni chastini Verhnye pole blakitne nizhnye chorne V centri polotna nanesene zolote zobrazhennya gerbu Donecka sho zajmaye ne menshe 0 32 chastini ploshi prapora Blakitne pole gerba roztashovane na lazurovij polovini prapora a chorne na chornij Zobrazhennya gerba stvoryuyetsya za dopomogoyu vishivki abo aplikaciyi Polotnishe prapora kripitsya na derzhak ta uvinchuyetsya nakonechnikom Krim oficijnogo prapora Donecka zustrichayetsya i takij variant na bilomu polotnishi rozmishuyetsya povnokolorovij gerb Donecka Vidomi lyudiDiv takozh Vidomi donechchani Pochesni gromadyani Donecka Postati narisi pro vidatnih lyudej Donbasu ta Lyudi pov yazani z Doneckom Pam yatnik Bervi FlerovskomuNarodilisya Bilyayiv Volodimir Ivanovich pismennik i zhurnalist gromadsko politichnij ta kulturnij diyach kerivnik ukrayinskoyi redakciyi radiostanciyi Golos Ameriki Vadim Pisarev ukrayinskij artist baletu Haldej Yevgen Ananijovich fotograf vijskovij fotokorespondent Emma Andiyevska ukrayinska pismennicya poetesa prozayik hudozhnicya Rinat Ahmetov biznesmen Vasil Atroshenko ukrayinskij himik tehnolog pedagog Liliya Podkopayeva ukrayinska gimnastka Anatolij Solov yanenko opernij spivak liriko dramatichnij tenor Petro Simonenko 1 j sekretar CK KPU z chervnya 1993 Oleg Tverdovskij rosijskij hokeyist dvorazovij volodar Kubka Stenli Iren Rozdobudko ukrayinska zhurnalistka pismennicya poetesa 1919 anarhist povstanskij otaman uchasnik Mahnovskogo ruhu Abramenko Volodimir Grigorovich 1934 trener legka atletika Zasl trener Ukrayini 1977 Abramov Volodimir Andrijovich likar psihiatr Doktor medichnih nauk 1987 profesor 1989 Levko Mikolajovich Zadov Zinkovskij anarhist nachalnik rozvidki armiyi Nestora Mahna piznishe pracivnik radyanskih specorganiv Obraz Lova Zadova znajshov vidobrazhennya u dekilkoh radyanskih kinofilmah ta romanah Tkachenko Stanislav Josipovich narodivsya 6 grudnya 1937 r ukrayinskij naukovec zaviduvach kafedri teploenergetiki Vinnickogo nacionalnogo tehnichnogo universitetu doktor tehnichnih nauk profesor zasluzhenij pracivnik narodnoyi osviti Ukrayini Ribachuk Marina Vasilivna ukrayinska hudozhnicya chlen Nacionalnoyi spilki hudozhnikiv Ukrayini Prozhivali Dzhon Dzhejms Yuz britanskij girnichij inzhener zasnovnik metalurgijnogo zavodu ta mista Doneck Vasil Stus ukrayinskij poet Dzyuba Ivan Mihajlovich gromadskij diyach disident radyanskih chasiv Leonid Litvinenko ukrayinskij himik akademik NANU Oleksandr Nekrasov kompozitor zhurnalist profesor muzichnoyi akademiyi Sergij Bubka stribun iz zherdinoyu bagatorazovij rekordsmen svitu Levickij Mark Yurijovich ukrayinskij zhurnalist Zasluzhenij zhurnalist UkrayiniPrimitkiChiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini ukr angl Arhiv originalu za 11 sichnya 2012 Procitovano 22 veresnya 2012 Sabbagh Dan 11 kvitnya 2022 New phase of Ukraine war brings no obvious route to end fighting The Guardian angl ISSN 0261 3077 Procitovano 3 bereznya 2024 Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2018 roku PDF Isnuye takozh versiya pro pohodzhennya nazvi mista napryamu vid richki Siverskij Donec sho teche cherez pivnich Doneckoyi oblasti Arhiv originalu za 22 listopada 2015 Procitovano 21 listopada 2015 Arhiv originalu za 5 grudnya 2021 Procitovano 12 listopada 2009 Arhiv originalu za 14 07 2015 Procitovano 14 01 2012 Arhiv originalu za 5 grudnya 2021 Procitovano 12 veresnya 2009 Ukrayinskij radyanskij enciklopedichnij slovnik 2 ge vidannya T 1 K 1986 REZOLYuCIYa kruglogo stolu Ukrayinska mova na Donechchini suchasnij stan i perspektivi nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 18 sichnya 2012 Procitovano 26 sichnya 2011 Etim letom Doneck podtverdil svoj status goroda milliona roz 16 06 10 TRK YuNION nedostupne posilannya Arhiv originalu za 8 serpnya 2014 Procitovano 1 zhovtnya 2011 Forbes viznav Doneck najkrashim mistom dlya biznesu Procitovano 1 chervnya 2012 Arhiv originalu za 12 kvitnya 2019 Procitovano 12 kvitnya 2019 Ubito kadirovcya yakij publichno znushavsya z aktivistki Irini Dovgan u Donecku u 2014 roci socmerezhi Terroristy privyazali muzhchinu s ukrainskim flagom k stolbu v Zugrese V Zugrese pojmali karatelya i privyazali k pozornomu stolbu Arhiv originalu za 23 lyutogo 2015 Procitovano 8 sichnya 2015 Zhitelyam Donbasu pochali vidavati rosijski pasporti z yavilas ukrayinska reakciya Procitovano 14 chervnya 2019 Doneck lyudi hovayutsya i navit tikayut vid primusovoyi mobilizaciyi Rosiyi Procitovano 19 kvitnya 2022 Arhiv originalu za 12 veresnya 2022 Procitovano 6 lipnya 2022 Dzherelo Geografichni koordinati Donecka 2013 02 03 u Wayback Machine Pogoda v Donecku 28 veresnya 2007 u Wayback Machine Pogoda v Donecku 24 zhovtnya 2007 u Wayback Machine Arhiv originalu za 5 grudnya 2021 Procitovano 21 veresnya 2020 Za neoficijnimi danimi Kilkist lyudej u Donecku priblizno 800 tisyach lyudej 19 grudnya 2014 u Wayback Machine Golovne upravlinnya statistiki u Doneckij oblasti Nacionalnij sklad ta ridna mova naselennya Doneckoyi oblasti Rozpodil postijnogo naselennya za najchiselnishimi nacionalnostyami ta ridnoyu movoyu po miskradah ta rajonah Arhiv originalu za 27 listopada 2012 Procitovano 16 bereznya 2008 Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 19 bereznya 2022 Arhiv originalu za 10 kvitnya 2010 Procitovano 1 zhovtnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya lukyanchenko donetsk ua ros 27 12 2011 Arhiv originalu za 13 serpnya 2014 Procitovano 12 sichnya 2012 Gorod Doneck ard dn ua ros Arhiv originalu za 12 grudnya 2012 Procitovano 26 veresnya 2011 Proizvoditeli ros Arhiv originalu za 11 zhovtnya 2011 Procitovano 18 sichnya 2012 Arhiv originalu za 30 lipnya 2013 Procitovano 1 zhovtnya 2011 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya ru tsn ua ros 1 chervnya 2012 Arhiv originalu za 6 chervnya 2012 Procitovano 13 serpnya 2012 donbasspalace com ros Arhiv originalu za 16 bereznya 2010 Procitovano 29 lipnya 2011 Rabochuyu gruppu po voprosam perepodgotovki gossluzhashih vozglavil Vasyunik UNIAN 6 travnya 2006 originalu za 5 grudnya 2021 Procitovano 31 travnya 2021 ros gorod dp ua ros 25 01 2012 Arhiv originalu za 31 sichnya 2012 Procitovano 31 sichnya 2012 Karta poletov illyustriruet geografiyu poletov vozdushnyh sudov aviakompanii Donbassaero Arhiv originalu za 30 listopada 2012 Procitovano 26 sichnya 2011 Arhiv originalu za 28 serpnya 2009 Procitovano 26 sichnya 2011 Arhiv originalu za 19 sichnya 2012 Procitovano 26 sichnya 2011 Arhiv originalu za 17 zhovtnya 2011 Procitovano 26 sichnya 2011 Arhiv originalu za 26 travnya 2011 Procitovano 28 kvitnya 2011 Arhiv originalu za 30 kvitnya 2011 Procitovano 28 kvitnya 2011 Arhiv originalu za 6 bereznya 2011 Procitovano 28 kvitnya 2011 Arhiv originalu za 05 05 2012 Procitovano 15 04 2012 Dva ukrainskih VUZa voshli v rejting luchshih universitetov planety Korrespondent 11 veresnya 2012 originalu za 10 chervnya 2015 Procitovano 31 travnya 2021 http 2001 ukrcensus gov ua results general language donetsk 17 travnya 2015 u Wayback Machine Movnij sklad naselennya Doneckoyi oblasti za danimi Vseukrayinskogo perepisu naselennya Arhiv originalu za 5 grudnya 2021 Procitovano 26 sichnya 2011 Arhiv originalu za 7 bereznya 2016 Procitovano 26 sichnya 2011 Arhiv originalu za 14 serpnya 2014 Procitovano 26 veresnya 2011 opendonetsk com ros Arhiv originalu za 27 serpnya 2011 Procitovano 4 lipnya 2019 http sport segodnya ua basketball 828823 html nedostupne posilannya z lipnya 2019 http sport segodnya ua hockey 829095 html nedostupne posilannya z lipnya 2019 http sport segodnya ua tennis 826931 html nedostupne posilannya z lipnya 2019 62 ua ros 12 07 2011 Arhiv originalu za 14 serpnya 2011 Procitovano 31 sichnya 2012 Arhiv originalu za 11 sichnya 2012 Procitovano 28 sichnya 2011 Osnovni napryamki istoriyi Pravoslav ya v Doneckij oblasti Zhive dzherelo 8 serpen 2006 stor 5 Press sluzhba FK Shahter 14 12 11 donbass arena com ros Arhiv originalu za 31 serpnya 2014 Procitovano 20 lyutogo 2012 http www k61 dn ua news php page news donetsk amp news 6899 nedostupne posilannya z lipnya 2019 A K Skibenko 6 doneckih ekskursij Doneck Nord Kompyuter 2009 S 65 67 145 s moonlight dn ua ros Arhiv originalu za 20 listopada 2012 Procitovano 14 grudnya 2012 http panorama dn ua publ chaspik 1868 2011 05 25 14 21 35 nedostupne posilannya z lipnya 2019 rus newsru ua ros 8 yanvarya 2010 Arhiv originalu za 19 grudnya 2013 Procitovano 29 lipnya 2011 U Donecku uvikovichili ukrayinsku prokuraturu nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 17 lipnya 2010 Procitovano 26 travnya 2010 Dzherelo Flag Donecka nedostupne posilannya z lipnya 2019 PosilannyaDoneck u sestrinskih VikiproyektahOznachennya u Vikislovniku Citati u Vikicitatah Temi u Vikidzherelah Doneck u Vikimandrah Doneck u Vikishovishi Doneck istoriya podiyi fakti Arhivovano 30 listopada 2012 u WebCite Doneck 7 travnya 2008 u Wayback Machine na OpenStreetMap Karta Donecka z poshukom za nazvoyu vulic i nomerom budinku 27 grudnya 2009 u Wayback Machine Internet portal Tvorchist ukrayinskih pismennikiv Donbasu Dzherela ta literaturaO G Bazhan Doneck Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D S 447 ISBN 966 00 0405 2 M I Volkov Doneck 30 chervnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X U Vikidzherelah ye Postanova Prezidiyi CVK SRSR vid 6 chervnya 1924 roku Pro perejmenuvannya m Yuzivki okrugi Yuzivskoyi ta st Yuzovo ros Postati narisi pro vidatnih lyudej Donbasu Vasil Pirko Doneck Ukr centr 1998 124 s Petro Lavriv Moya zemlya zemlya moyih batkiv Doneck Ukrayinskij kulturologichnij centr Doneck Donecke oblasne Tovaristvo ukrayinskoyi movi im T G Shevchenka RVP Lebid 1995 64 s 20 grudnya 2016 u Wayback Machine Pirko V O Zaselennya Donechchini u XVI XVIII st korotkij istorichnij naris i urivki z dzherel 20 grudnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinskij kulturologichnij centr Doneck Shidnij vidavnichij dim 2003 180 s Bileckij V S Shid Ukrayini v integrativnih procesah suchasnogo derzhavotvorennya 8 kvitnya 2014 u Wayback Machine Petro Lavriv Istoriya pivdenno shidnoyi Ukrayini Lviv Slovo 1992 152s ISBN 5 8326 0011 8 Alforov M A Urbanizacijni procesi v Ukrayini v 1945 1991 rr Monografiya M A Alforov Doneck Donecke viddilennya NTSh im Shevchenka TOV Shidnij vidavnichij dim 2012 552 s Alforov M A Migracijni procesi ta yih vpliv na socialno ekonomichnij rozvitok Donbasu 1939 1959 rr monografiya M A Alforov Ukr kulturol centr Donec vid nya Nauk t va im Shevchenka Doneck 2008 192 c Doneck Informacijno piznavalnij portal Donecka oblast u skladi URSR 7 kvitnya 2013 u Wayback Machine Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Donecka oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1970 992 s Donecka Shevchenkiana u datah i podiyah 1851 2014 Ukladach T G Pishvanova Doneck Ukrayinskij kulturologichnij centr Donecke viddilennya NTSh TOV Shidnij vidavnichij dim 2014 176 s 8 serpnya 2014 u Wayback Machine Olijnik M Movnij Sandarmoh na Donechchini 20 grudnya 2014 u Wayback Machine Feodosij Makarevskij Materiali dlya istoriko statistichnogo opisu Katerinoslavskoyi yeparhiyi Katerinoslav 1880 ch 2 s 38 39 Yasinuvatskij rajon Yasinuvatskij rajon Avdiyivka Yasinuvata MakiyivkaMar yinskij rajon Amvrosiyivskij rajonVolnovaskij rajon Starobeshivskij rajon Starobeshivskij rajon