Щит — заслона для захисту воїна від удару холодною зброєю, один з найстарших видів озброєння. Щит — це перше власне бойове спорядження людства, оскільки списи, луки та стріли спершу використовувалися мисливцями не для бойового призначення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlExTDBKdmRXTnNhV1Z5YzE4bE1qaGxjMk4xWkc5elh5MWZiR0Z5YjNWemMyVWxNamt1YW5Cbkx6STVNSEI0TFVKdmRXTnNhV1Z5YzE4bE1qaGxjMk4xWkc5elh5MWZiR0Z5YjNWemMyVWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Розміри, форма і матеріал щита мінялися в залежності від країни та епохи. Звичайно щити робили з дерева, плетеного пруття, покривали шкірою, оковували металом або робили з металу. Щити носили на руці за допомогою ременів або скоби чи руків'я. Щити виробляли спеціальні ремісники — щитники. Щит був символом військової честі й перемоги; вираз: «повертатися з щитом» — бути переможцем, «на щиті» — бути переможеним, убитим у бою. «Узяти город на щит» — значило здобути та пограбувати його.
Етимологія
Українське слово щит (дав.-рус. щитъ) походить від прасл. *ščitъ, що вважається спорідненим з лит. skiẽtas («перекладина на бороні», «ткацьке бердо»), латис. šk̨iêts («ткацьке бердо») і šk̨ieta «грудна кістка у гусей», дав.-прусск. scaytan («щит»), ірл. scīath («щит»), лат. scūtum < *skoitom («щит», «скутум»), ysgwyd і виводиться з праіндоєвропейського кореня *skei-t- («ділити», «відмежовувати») або *(s)kei- («відділяти», «краяти»). Спорідненість з гот. skildus, нім. Schild, англ. shield не доведена.
Елементи щита
- Основа щита — може бути дерев'яною (частіше за все), сплетеною з пруття, шкіряною на дерев'яному каркасі та (рідше) повністю металевою.
- Руків'я — дерев'яна планка з внутрішнього боку, закріплена ременями.
- Довгий ремінь призначався для носіння щита за спиною.
- Умбон — металева напівсферична або конусна накладка у центрі щита.
- Окантовка — оківка крайок щита.
- Порпакс — центральне руків'я давньогрецького щита гоплітів (гоплона).
Види щитів
- — шкіряний щит іспанських маврів. Також уживався в іспанській армії у XV—XVI ст.
- Аспіс або гоплон — щит давньогрецької важкої піхоти (гоплітів).
- Баклер — маленький круглий щит, уживаний у Європі
- Гоплон — щит давньогрецької важкої піхоти (гоплітів).
- Калкан — круглий східний щит.
- Кетра — круглий іберійський щит.
- Кліпеус — давньоримський овальний щит.
- Краплеподібний щит — щит у формі краплі (мигдалю), направленої гострим кінцем донизу. Був поширений у Європі у X—XIV століттях.
- Павеза — великий щит у зріст людини.
- — щит грузинських горців.
- Парма (пармула) — невеличкий круглий або овальний щит, який використовувався у римській піхоті, а також гладіаторами.
- Пельта — щит давньогрецької легкої піхоти (пельтастів).
- Праскоподібний щит — західноєвропейський щит, який розвився з краплеподібного. Був поширений з XII-го століття.
- Скутум — щит римських легіонерів.
- Тарч — європейський чотирикутний щит. Уживався з XIII—XIV ст. до XV—XVI ст.
- (торч) — щит зі залізною рукавицею у центрі, уживаний воїнами Московії у XVI—XVII ст. під час оборони фортець.
- Туреос (фіреос) — великий овальний щит, уживаний давніми греками з ІІІ ст. до н. е.
- — різновид баклера, споряджений «ліхтарем» (виступом з отворами). Уживався у XV—XVI ст.
Легкі щити
У першу чергу легкі щити використовували для захисту від стріл та інших метальних снарядів. Цей тип щитів виник раніше інших, перші щити такого типу виготовляли з переплетеного пруття, яке обтягували шкірою тварин. Такі щити не були дуже міцними, їх можна було знищити будь-яким типом холодної зброї, але стріли і дротики витримували дуже добре.
Такі щити могли бути різних розмірів, іноді вони закрити воїну весь тулуб, іноді від плеча, до коліна, але висота такого щита майже ніколи не перевищувала 70 см, а маса була до 500 г, що робило його неймовірно мобільним, та швидким.
Важкі щити
У ХІІІ-XVI ст. використовувалися павези, за якими укривалися арбалетники. Важкі щити, встановлені на колесах чи санях, служили для облаштування гуляй-города.
Круглі щити
Щити такого типу були трохи більшого розміру, ніж легкі (у діаметрі до 90 см), мали відносно малу масу та вже були призначені не лише для захисту від дальньої зброї (луків, арбалетів), а й від деяких ударів зброєю для ближнього бою.
Сучасне уживання
У теперішній час щити уживаються поліцією різних країн світу під час придушення вуличних заворушень. Такі щити робляться з пластику або алюмінію і мають розміри на зріст людини. Під час проведення спецоперацій застосовують важкі штурмові щити, які здатні витримати влучення куль.
Див. також
Примітки
- Щитник // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 6 : У — Я / укл.: Г. П. Півторак та ін. — 568 с. — .
- Этимологический словарь Фасмера.
Джерела
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Кирпичников А. Древнерусское оружие. Вып. 1 — 3. М. — П. 1966 — 1971;
- Кирпичников А. Военное дело на Руси в XIII — XV вв. П. 1976.
Посилання
- Щит // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1967. — Т. 8, кн. XVI : Літери Уш — Я. — С. 2106. — 1000 екз.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Щит
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Shit znachennya Shit zaslona dlya zahistu voyina vid udaru holodnoyu zbroyeyu odin z najstarshih vidiv ozbroyennya Shit ce pershe vlasne bojove sporyadzhennya lyudstva oskilki spisi luki ta strili spershu vikoristovuvalisya mislivcyami ne dlya bojovogo priznachennya Vidi shitiv Rozmiri forma i material shita minyalisya v zalezhnosti vid krayini ta epohi Zvichajno shiti robili z dereva pletenogo pruttya pokrivali shkiroyu okovuvali metalom abo robili z metalu Shiti nosili na ruci za dopomogoyu remeniv abo skobi chi rukiv ya Shiti viroblyali specialni remisniki shitniki Shit buv simvolom vijskovoyi chesti j peremogi viraz povertatisya z shitom buti peremozhcem na shiti buti peremozhenim ubitim u boyu Uzyati gorod na shit znachilo zdobuti ta pograbuvati jogo EtimologiyaUkrayinske slovo shit dav rus shit pohodit vid prasl scit sho vvazhayetsya sporidnenim z lit skiẽtas perekladina na boroni tkacke berdo latis sk iets tkacke berdo i sk ieta grudna kistka u gusej dav prussk scaytan shit irl sciath shit lat scutum lt skoitom shit skutum ysgwyd i vivoditsya z praindoyevropejskogo korenya skei t diliti vidmezhovuvati abo s kei viddilyati krayati Sporidnenist z got skildus nim Schild angl shield ne dovedena Elementi shitaOsnova shita mozhe buti derev yanoyu chastishe za vse spletenoyu z pruttya shkiryanoyu na derev yanomu karkasi ta ridshe povnistyu metalevoyu Rukiv ya derev yana planka z vnutrishnogo boku zakriplena remenyami Dovgij remin priznachavsya dlya nosinnya shita za spinoyu Umbon metaleva napivsferichna abo konusna nakladka u centri shita Okantovka okivka krajok shita Porpaks centralne rukiv ya davnogreckogo shita goplitiv goplona Vidi shitiv shkiryanij shit ispanskih mavriv Takozh uzhivavsya v ispanskij armiyi u XV XVI st Aspis abo goplon shit davnogreckoyi vazhkoyi pihoti goplitiv Bakler malenkij kruglij shit uzhivanij u Yevropi Goplon shit davnogreckoyi vazhkoyi pihoti goplitiv Kalkan kruglij shidnij shit Ketra kruglij iberijskij shit Klipeus davnorimskij ovalnij shit Kraplepodibnij shit shit u formi krapli migdalyu napravlenoyi gostrim kincem donizu Buv poshirenij u Yevropi u X XIV stolittyah Paveza velikij shit u zrist lyudini shit gruzinskih gorciv Parma parmula nevelichkij kruglij abo ovalnij shit yakij vikoristovuvavsya u rimskij pihoti a takozh gladiatorami Pelta shit davnogreckoyi legkoyi pihoti peltastiv Praskopodibnij shit zahidnoyevropejskij shit yakij rozvivsya z kraplepodibnogo Buv poshirenij z XII go stolittya Skutum shit rimskih legioneriv Tarch yevropejskij chotirikutnij shit Uzhivavsya z XIII XIV st do XV XVI st torch shit zi zaliznoyu rukaviceyu u centri uzhivanij voyinami Moskoviyi u XVI XVII st pid chas oboroni fortec Tureos fireos velikij ovalnij shit uzhivanij davnimi grekami z III st do n e riznovid baklera sporyadzhenij lihtarem vistupom z otvorami Uzhivavsya u XV XVI st Legki shiti U pershu chergu legki shiti vikoristovuvali dlya zahistu vid stril ta inshih metalnih snaryadiv Cej tip shitiv vinik ranishe inshih pershi shiti takogo tipu vigotovlyali z perepletenogo pruttya yake obtyaguvali shkiroyu tvarin Taki shiti ne buli duzhe micnimi yih mozhna bulo znishiti bud yakim tipom holodnoyi zbroyi ale strili i drotiki vitrimuvali duzhe dobre Taki shiti mogli buti riznih rozmiriv inodi voni zakriti voyinu ves tulub inodi vid plecha do kolina ale visota takogo shita majzhe nikoli ne perevishuvala 70 sm a masa bula do 500 g sho robilo jogo nejmovirno mobilnim ta shvidkim Vazhki shiti U HIII XVI st vikoristovuvalisya pavezi za yakimi ukrivalisya arbaletniki Vazhki shiti vstanovleni na kolesah chi sanyah sluzhili dlya oblashtuvannya gulyaj goroda Krugli shiti Shiti takogo tipu buli trohi bilshogo rozmiru nizh legki u diametri do 90 sm mali vidnosno malu masu ta vzhe buli priznacheni ne lishe dlya zahistu vid dalnoyi zbroyi lukiv arbaletiv a j vid deyakih udariv zbroyeyu dlya blizhnogo boyu Suchasne uzhivannyaU teperishnij chas shiti uzhivayutsya policiyeyu riznih krayin svitu pid chas pridushennya vulichnih zavorushen Taki shiti roblyatsya z plastiku abo alyuminiyu i mayut rozmiri na zrist lyudini Pid chas provedennya specoperacij zastosovuyut vazhki shturmovi shiti yaki zdatni vitrimati vluchennya kul Div takozhShit knyazya Mstislavskogo Derzhavnij shit Rosijskoyi imperiyiPrimitkiShitnik Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 2012 T 6 U Ya ukl G P Pivtorak ta in 568 s ISBN 978 966 00 0197 8 Etimologicheskij slovar Fasmera DzherelaEnciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Kirpichnikov A Drevnerusskoe oruzhie Vyp 1 3 M P 1966 1971 Kirpichnikov A Voennoe delo na Rusi v XIII XV vv P 1976 PosilannyaShit Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1967 T 8 kn XVI Literi Ush Ya S 2106 1000 ekz Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Shit