Друка́рство — принцип одержання відбитків письмових знаків за допомогою тиснення.
Друкарство | |
Галузь промисловості | Поліграфія |
---|---|
Продукція | друковане видання |
|
Отримані таким чином роботи можна використовувати у великих кількостях — що і стало суттю друкарства. До цього винаходу, на створення та відтворенням рукописних документів і книг мали монополію лише невелика кількість фахівців (особливо освічені ченці монастирях). Здійснюється при контакті друкарської форми із задруковуваною поверхнею за рахунок перенесення барвника (фарби) з першої на другу. Застосовується як для , так і для отримання одиничних художніх творів.
Друкарня і саме друкарство дали змогу вперше масово поширювати знання та інформацію, новини та думки, вільні від контролю з боку церкви і держави. Згодом саме інформація, почерпнута із видрукованих засобів супроводжувала чи спричиняла масові соціальні потрясіння — тобто ставала однією з рушійних сил людства (епохи Відродження і епохи Просвітництва, і відігравала важливу роль у становленні середнього класу. Відтак друкарство розглядають як головний чинник соціального та культурного впливу на історичні процеси людства.
Друк може здійснюватися практично на будь-які тверді поверхні. Поширеними матеріалами для друку є папір, картон, тканина, метал, скло, пластмаси та полімери, камінь.
Історія друкарства
Зачатки друкарства відомі вже в Стародавньому Єгипті і державах Межиріччя, де за тисячі років до Різдва Христа вироблялися печатки з ієрогліфічними знаками (пізніше у вавилоняни та персів знаходять схожі відтиски). В ті ж часи і на сході материка, в давньому Китаї, теж зароджувалися схожі процеси, які перетворилися в перші , а відтак і перші друкарні. А через десять століть Йоганн Гутенберг запровадив чимало новацій у друкарстві в Європі.
За носій тексту правили спеціально оброблені шкіри тварин — пергамент або прототип паперу — папіруси (найдавніші єгипетські папіруси відносяться до XXV ст. до нашої ери). На початку ХІ століття у Китаї почали друкуватися книги із використанням пересувних літер, виконаних із глини або дерева. У XIV столітті у Кореї почали застосовуватися для друку рухомі металічні літери. Практично з самого початку у рукописах й «поліграфії» використовувалися декілька кольорів.
Спочатку записана інформація мала вигляд сувоїв. Пізніше вони почали сполучатися, і такі блоки листів стали називати кодексами. Відомі стародавні бібліотеки відносяться до 2–3-го тисячоліття до н.е., і створювалися вони зусиллями . Переписник часто «виправляв» незрозумілі йому місця, вносячи суб'єктивні спотворення. Іноді такі спотворення уводилися свідомо на користь політичних, ідеологічних або релігійних поглядів.
Книгодрукування у Китаї
У Китаї з VI–VIII ст. способом ксилографії (різьблення по дереву) виготовлялися цілі сторінки текстів. Пізніше китаєць Бі Шен у 1041–1049 роках використовував рухомі розбірні літери для друку з допомогою матриць і пуансонів. Вперше набірний друк з використанням дерев'яних літер було винайдено у Китаї, автор винаходу — Ван Чжень (1290—1333 рр.).
Книгодрукування у Європі
Книгодрукування у Європі з'явилося у середині XV ст. у Німеччині завдяки зусиллям Йоганна Гутенберга (літери з глини). До 30 вересня 1452 року перші невеликі книжечки друкував голландець [en] і деякі інші майстри. Люди писали на глиняних пластинках, які потім обпалювалися на сонці.
Книгодрукування у Німеччині
30 вересня 1452 року в друкарні Йоганна Ґутенберґа вийшла в світ перша в Європі велика друкована книга — Біблія. До того майстер друкував лише пробні маленькі книжечки на кшталт підручників, та саме Ґутенберґ поставив друкарство на промислову базу. За першим разом було надруковано 180 примірників Біблії, з яких дотепер залишилося тільки 48. Приймаючи до уваги рівень освіти населення у Європі, тираж був немалий. Саме відтоді починається епоха «Зрілого Відродження», бо рукописні «Божественна комедія» Данте, сонети Петрарки, «Декамерон» Бокаччо ще не мали сили зрушити духовну культуру Західної Європи. А от після появи друкованої Біблії до масового читача дійшли не тільки релігійні видання, а і твори багатьох античних та тогочасних авторів.
Світська книжка
До кінця століття в Європі існувало вже близько тисячі друкарень у 246 містах, які випустили близько 40 тис. видань тиражем 12 млн примірників. Таке масове читання книжок стимулювало розвиток філософської думки, і на початку XVI століття вже з'являються твори, які були визначальними для розвитку європейської культури і науки — «Похвала глупоті» Еразма Ротердамського (1509), «Дзеркало для очей» (1511) і «Листи до знаменитих людей» (1514) Йоганна Рейхліна, «Листи до темних людей» Ульріха фон Гутенна (1515), «Золота книга» про острів Утопію Томаса Мора (1516), «Гаргантюа і Пантагрюель» Франсуа Рабле (1532—1564), книги Джироламо Кардано з медицини і математики (1536—1545), книги з фізики і математики Нікколо Тартальї (1557), мистецтвознавчі трактати Бенвенуто Челліні (1540—1570 рр.). Без друкарства була би неможливою Реформація. Тези Мартіна Лютера тільки тому були підтримані широкими верствами суспільства, що були роздруковані масовим тиражем. Велике значення для розвитку науки мав вихід книги Миколая Коперника «Про обертання небесних сфер» (1543), яка було опублікована накладом у 1 000 примірників. Всупереч поширеній думці, книга Коперника зацікавила католицьку церкву, яка після нових розрахунків, складених на основі теорії Коперника, провела реформу календаря. Лише 1616 року, на домагання єзуїтів священна конгрегація ухвалила: книгу Коперника тимчасово затримати «аж до її виправлення». Але процес вже пішов — ще до свого спалення Джордано Бруно опублікував велику книгу «Бенкет на попелі» (1584), а Галілео Галілей — «Зоряний вісник» (1609). А далі розкуті думки Гуго Гроція, Френсіса Бекона, Томмазо Кампанелли, Томаса Гобса, Джона Локка, Баруха Спінози формували суспільну свідомість цілої Європи, готуючи її до епохи Просвітництва. Попит на книги стимулював видавницьку діяльність як джерело прибутку. Першу видавничу компанію заснувала родина Мануціїв у Італії, яка існувала у XVI ст. Дещо пізніше у Франції добре ілюстровані книжки видавав . Відоме німецьке видавництво Брокгауза було засноване 1805.
Друкарство у технологічну епоху
З XIX століття почалося удосконалювання типографських машин.
Німець у 1811–14 роках побудував першу швидкісну друкарську машину, а американці Р. Хое (1856) і У. Буллок (1863) винайшли ротаційний верстат. Пізніше з'являється лінотип — машина яка відливає цілі набірні рядки (винахідник — німець О. Моргенталер), а на початку XX ст. — офсетний друк, ксерографія і т. д.
Друкарство у слов'ян
У 1468 році у Пльзені (Західна Чехія) виходить «Хроніка Троянська», видана не латинською, а рідною мовою, в 1491 році у Кракові — тодішній столиці Польщі — «Осьмогласник». Це перша з книг, які Швайпольт Фіоль почав друкувати кирилицею, що, як відомо, дала початок абеткам України, Білорусі, Сербії, Болгарії і почасти Румунії (Валахія, Молдова).
У фондах старовинних книг Національної бібліотеки України можна побачити примірник «Осьмогласника» (1494), випущений першим південнослов'янським друкарем ієромонахом Макарієм у Чорногорії, що поклало початок південнослов'янським і молдово-румунським кирилівським виданням.
Слов'янські книги першим друкувати почав німець Швайпольт Фіоль (бл.1460 — після 1526) у Кракові. Його книги були відомі в Україні ще у 20-х роках XVII століття. А в Східній Європі першим слов'янським друкарем був білорус Франциск Скорина, який працював у Вільні з 1525 року, а до того у Празі.
Друкарство в Україні
У період протистояння між католиками і православними, коли основна маса населення, тогочасної України, сповідувала православну віру, а польські магнати насаджували католицизм і виникла потреба у друкованій та рукописній книжці. Саме в той час виникають братства, які, отримуючи підтримку константинопольських патріархів та ієрархів православної церкви на ставропігію, скористалися можливістю самостійно вести свої справи. Тож у борні за віру та паству постало тогочасне українське друкарство, а люди, які були першими друкарями, відігравали важливу роль у суспільно-політичному житті краю.
Уже з кінця XV століття на території Королівства Польського і Великого князівства Литовського виникли друкарні, які діяли у Кракові, Вільні, Несвіжі. У них було надруковано і перші кириличні книги церковнослов'янською мовою.
Поява друкарень на теренах України
Перші друковані книги староукраїнською мовою видав Швайпольт Фіоль у своїй друкарні в Кракові ( (1491) з дереворитом «Розп'яття», (1491), «Тріодь пістну» (не датована) і «Тріодь цвітну» (1491)) — яскраві взірці книжок для церковного ужитку. Як і Франциска Скорини, видрукований 1517 році у Празі — посібник для шкільних потреб, так й інші церковно-світські книги проникали на терени України та переписувалися від руки в численних копіях.
А в межах України появу першої друкарні причисляють львівському братству, коли у 1460 році львівський міщанин Дропан Степан подарував свою друкарню львівському Онуфріївському монастирю. Це перша з відомих згадок про друкарство в Україні і Львові зокрема (уявний портрет першодрукаря Степана Драпана у майстерні створений сьогодні в рамках проєкту «Українці у світі»), хоча і значної лепти в розвій друкарства ця подія не дала.
Натомість, уже інша, друкарня заснована у 1573 році Іваном Федорови́чем у Львові — стала фундаментом для всього книговидавництва на теренах східної Європи. Вигнаний з Москви дяк Федорович, пригрітий гетьманом Ходкевичем у Заблудові, налаштував плідну співпрацю з львівським братством і видрукував у Львові книгу «Книгу діянь і послань апостольських», або «Апостол» (за сучасним найменуванням).
Суттєвим поштовхом в друкарстві, в межах сучасної України, став 1572 рік, коли польський сейм дав змогу дітям українських міщан, магнатів, поміщиків навчатися українською мовою, тож для цього потрібні були підручники, виданням яких і почали активно опікуватися братства. Видрукований Іваном Федоровим 15 червня 1578 року «Буквар» в Острозі — перша книжка нелітургійного та нецерковного характеру, яка містила просвітницькі тексти староболгарською мовою, азбуки грецькі, церковнослов'янські.
Пізніше почали діяти Острозька друкарня, Києво-Печерська друкарня та інші. Зокрема в українському Бересті існувала друкарня вже в 60-х роках XVI століття.
Львівське і , Острозька академія та друкарня стали центрами з яких почалися книгодрукування і просвітницька робота на теренах України і дали поштовх народженню інших друкарень. А фундамент друкарства на українських землях заклали перші друкарі, меценати та просвітителі: Швайпольт Фіоль, Юрій Дрогобич, Франциск Скорина, , Василь Тяпинський, гетьмана Великого князівства Литовського Григорій Ходкевич (зі своєю друкарнею в Заблудові), князь Костянтин Острозький і, звісно, Іван Федоров.
Друкарні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TXk4elpDOGxSREFsUVRFbFJEQWxRa0VsUkRFbE9ETWxSREFsUWtJbFJERWxPRU1sUkRBbFFrWWxSREVsT0RJbFJERWxPRE1sUkRFbE9EQWxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXhKVGd6SlVRd0pVSkdKVVF3SlVJd1h5VkRNaVZCUWlWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNE1DVkVNU1U0TXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTVOaVZETWlWQ1FpNWZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUpCSlVReEpUZ3pKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkdKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dYeVZFTUNVNU1DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxPVE1sUkRBbFFqQWxSREFsUWtJbFJERWxPRVlsUkRBbFFrUXVhbkJuTHpNd01IQjRMU1ZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDUVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSaVZFTVNVNE1pVkVNU1U0TXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRak1sUkRFbE9EQWxSREVsT0RNbFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQmZKVU15SlVGQ0pVUXdKVGswSlVReEpUZ3dKVVF4SlRnekpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF4SlRnd0pVUXhKVGsySlVNeUpVSkNMbDhsUkRBbFFURWxSREFsUWtFbFJERWxPRE1sUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1lsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPREJmSlVRd0pUa3dKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF3SlVJNVh5VkVNQ1U1TXlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UmlWRU1DVkNSQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Пізніше найвідомішими українськими друкарнями стали Львівська братська (заснована 1573), Острозька (1560), Києво-Печерська (1606), Почаївська (1618) та інші. З 1805 лідерство переходить до Харківської університетської друкарні, яка за перші 25 років надрукувала близько 300 книг. Пізніше до видавничої справи долучилися відомі українські культурні діячі. П. Куліш у 1860–62 роках видав 39 випусків «Сільської бібліотеки», а І. Франко видав серію книг «Літературно-наукової бібліотеки». Видавничою діяльністю у Львові займалися «Народний дім», «Ставропігійський інститут», «Галицько-руська матиця». У Наддніпрянській Україні наприкінці XIX — на початку XX ст. у Києві відомими видавцями були І. Самоненко, Л. Ідзиковський, О. Череповський, в Одесі — Ю. Фесенко. Також треба відзначити єврея Якова Оренштайна, який на власні гроші заснував на початку XX століття у Коломиї, а пізніше у Берліні видавництво «Українська накладня». Видавництво публікувало ілюстровані твори українських класиків та тогочасних письменників, шкільні підручники, літературу для дітей та юнацтва. За популяризацію української книги Оренштайн, доля якого залишилася невідомою після 1939 року, заслужив щиру подяку від світового українства.
Разом із розвитком книгодрукування розвивалося і друкування газет. Прообразом газет були рукописні інформаційні бюлетені у Давньому Римі, а подібні до них стали поширені у Європі з XVI ст. Першою справжньою газетою стала німецька «Aviso Relation und Zeitung», яка вперше вийшла у 1606 році. Далі з'являються газети у Голландії (1616), Англії, Франції. Англійська «Weekly News from Italia and Germany» виходила з 1622 року, а назву газеті дала французька «La gazette». У Росії перша газета «Ведомости» вийшла при Петрові І у 1702 році. На території України перша газета «Львівська газета» вийшла французькою мовою («Gazette de Leopol») у Львові 1776 року в друкарні Піллера. Російською мовою виходили газети «Харьковскіе ізвестія» (з 1817), «Одесский вестник» (з 1827). Під час революції 1848 у Львові починають виходити україномовні газети «Зоря галицька», орган Головної Руської Ради і антагоністичний їй «Дневникъ Рускій», орган Собору Руського, видаваний Іваном Вагилевичем. «Зоря галицька» видавалася до 1851 року на кошти Ставропігійського інституту.
Друкарство в УРСР
Протягом 1918–1963 років в УРСР видано 210 тисяч назв книг загальним тиражем понад 2,8 мільярда примірників. Більшість книг виходить українською мовою, водночас читач одержує літературу, друковану в Україні мовами радянських народів та народів зарубіжних країн (дивись русифікація), а також значну кількість перекладних видань. Вже у 1962 році на 100 чоловік населення припадало 279 примірників книг.
В сучасних друкарнях є цехи основного виробництва (складальні, фотоцинкографські, стереотипні, виготовляння офсетних форм і форм глибокого друку, друкарські та брошурувально-палітурні) і допоміжного (наприклад, ремонтно-механічні).
Умови праці
Основні норми та правила щодо безпеки праці та обмеження несприятливої дії шкідливих виробничих факторів (фізичних, хімічних, біологічних тощо), зниження ризику розвитку професійних і виробничо-зумовлених захворювань та захисту здоров'я працівників друкарського виробництва встановлюють державні нормативно-правові акти з охорони праці, зокрема НПАОП 22.1-1.02-07. «Правила охорони праці для підприємств та організацій поліграфічної промисловості» та .
Види друку
В залежності від фактурної будови друкарської форми друк поділяють на високий, глибокий, плоский та .
Вибір матеріалу для друкарської форми та його організація (цілісна пластина, збірна форма або комп'ютерний файл) призводить до виділення таких видів друку, як
- офорт: офорт на цинку, мідьорит (меццо-тинто), гравюра на сталі;
- гравюра: дереворит (ксилографія), лінорит, гравюра на склі, гравюра на картоні;
- літографія;
- гектографія;
- монотипія;
- шовкографія;
- Офсетний друк;
- флексографічний друк;
- тамподрук;
- ;
- струменевий друк;
- інші спеціальні види друку.
Порівняння методів друку
процес друку | спосіб передачі | тиск | розмір краплі | динамічна в'язкість | товщина фарби на підкладці | примітки | рентабельний наклад |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Офсетний друк | ролики | 1 МПа | 40-100 Па·с | 0.5-1.5 мкм | висока якість друку | >5,000 (A3 trim size, sheet-fed) >30,000 (A3 trim size, web-fed) | |
ролики | 3 МПа | 50-200 МПа·с | 0.8-8 мкм | можливе нанесення фарби товстим шаром, відмінне відтворення зображення, краї букв та ліній зубчасті | >500,000 | ||
Флексографічний друк | ролики | 0,3 МПа | 50-500 МПа·с | 0.8-2.5 мкм | висока якість (тепер в HD) | ||
Високий друк | валик | 10 МПа | 50-150 Па·с | 0.5-1.5 мкм | повільне сушіння | ||
Трафаретний друк | пресування фарби через отвори в поверхні | <12 мкм | універсальний метод, низька якість | ||||
Електрографія | електростатика | 5-10 мкм | |||||
Струменевий принтер | термічний | 5-30 pl | 1-5 Па·с[] | <0.5 мкм | <350 (A3 trim size) | ||
Струменевий принтер | п'єзоелектричний | pl 4-30 | 5-20 МПа s | <0.5 мкм | <350 (A3 trim size) | ||
Струменевий принтер | безперервний | 5-100 pl | 1-5 МПа·с | <0.5 мкм | <350 (A3 trim size) | ||
термічне нанесення плівки або декалькоманія | метод декорування емалі або кераміки |
Технології друку
Існує низка технологій друку.
- Найдавнішою є технологія перенесення вологої фарби з друкарської форми на задруковувану поверхню за рахунок механічного тиску; отриманий відбиток після процесу друку має висохнути. Таким вологим способом вперше отримували відбитки долонь на стінах печер ще первісні люди в добу палеоліту. Перенесення фарби при вологому друкові у наш час контролюється або валами, між якими пропускають стиснені друкарську форму та майбутній відбиток, або пресом, яким згори притискають друкарську форму разом з відбитком, або ж колодкою-рейбером, яка діє за принципом праски, пересуваючись по зворотній поверхні майбутнього відбитка, прикладеного до друкарської форми. Вологим способом здійснюється офортний друк, друк гравюр та літографій, офсетний, флексо- та тамподрук.
- Особливою технологією друку є монотипія, яка полягає в ручному нанесенні зображення на друкарську форму з повним (безслідним) перенесенням його на задруковувану поверхню під дією розчинника і механічного тиску або ж високої температури. Друкарська форма при цьому не бере участі у формуванні зображення.
- Трафаретний друк
- Шовкографія являє собою окрему технологію друку. В ній друкарською формою служить тканина з нанесеним на неї непроникним для фарби шаром клейкої речовини; фарба продавлюється через тканину у місцях відсутності захисного шару, формуючи на задруковуваній поверхні растрове зображення.
- Існує технологія друку сухим барвником (тонером), який наноситься на задруковувану поверхню або механічним тиском (матричний, лінійно-матричний друк), або за допомогою намагнічування друкарських поверхонь з подальшим припіканням для утримування на задруковуваній поверхні (лазерний друк, термодрук).
- Сучасні технології дозволяють друкувати й рідкими чорнилами, формуючи друкарський відбиток безпосереднім розбризкуванням чорнил на задруковувану поверхню; отриманий таким способом відбиток має висохнути. Така технологія поширена у струменевих принтерах для друку на папері і тканині, а також на харчовому (зазвичай рисовому) папері з використанням харчових барвників.
- Твердочорнильний — для друку використовуються брикети твердих фарб, що відповідають CMYK.
- Друк ультрафіолетовими чорнилами — уф-друк дозволяє друкувати як на рулонних, так і на твердих листових матеріалах, таких як стінові та стельові панелі, композитні матеріали, керамічна плитка, коркове покриття, лінолеум, килимове покриття, дерево, ДВП, ДСП, оргскло і скло, шпалери, полотно, тканина, картон і папір, плівка, пластик і ПВХ, металеві поверхні і багато іншого.
Шрифт
Шрифт є основою набору. Виготовлення книги — це перш за все використання шрифтів для розташування їх елементів у смузі, тобто набір. Вибір наявних шрифтів для тексту, розташування слів й абзаців на паперових смугах або інших носіях (стендах, вивісках тощо) є областю оформлення, яка потребує багаторічного навчання й регулярної практики.
Не дивлячись на існування численних видів, шрифти, які проєктувалися, відповідали по формі духу свого часу. Найбільш значущими дизайнерами шрифтів стали: Антон Єнсон (1620—1687), Вільям Кеслон (1692—1766), Джон Баскервілль (1708—1775), Жанбаттист Бодоні (1740—1813) й Юстус Еріх Вальбаум (1768—1838).
У ХХ ст. були відомими шрифти Еміля Рудольфа Вайса (1875—1942) (Вайс Антиква й Вайс Готичний), Рудольфа Коха (1876—1934) (Валлау та Кабл), Пауля Реннера (1878—1956) (Футура та Плак), Еріка Гілля (1882—1940) (Гілль та Перпетуа), Георга Трумпа (1896—1985) (Сіті й Дельфін), Карлгеорга Хефера (народився 1914) (Сальто та Перманент), Германа Цапфа (народився 1918) (Палатіно та Оптіма), а також Гюнтера Герхарда Ланге (народився 1921) (Арена та Конкорд).
Авторами значущих й розповсюджуваних нині шрифтів є також Ганс Едуард Маєр (народ 1922) (Синтакс й Синдор), Ед Бенгайт (народився 1927) (Сувенір та Барселона), Адріан Фрутігер (народився 1928) (Меридієн та Фрутигер), Метью Картер (народився 1937) (Галліард та Батстрем Чартер), а також Герард Унгер (народився 1942) (Свіфт та Гуллівер). Сьогодні особливою увагою користуються проєкти Германа Цапфа й Адріана Фрутігера, Цапф за допомогою свого шрифту Цапфіно (1998) розвинув каліграфічне письмо, причому, ним були використовані можливості комп'ютерної графіки, завдяки чому вдалося створити дивовижний по різноманітності шрифт.
Створений у 1953–1957 роках Фрутігером шрифт Юніверс став класичним шрифтом сучасності. У 1997 він був модернізований у рамках шрифтової програми Liotype Library. В результаті Linotype Univers отримав 59 шрифтових накреслень (спочатку було 21 накреслення), що посприяло подальшому розповсюдженню цього шрифту.
Не дивлячись на усі зміни й досягнення в області накреслення шрифтів з часів Середньовіччя, проєктування шрифтів все ще залишається процесом, який не втратив необхідність збереження початкового задуму. Необхідні технічні та естетичні знання при створенні нових комунікативних знаків.
Разом із шрифтами Західної Європи (класифікація DIN 16518) існує велика група нелатинських шрифтів із своєю власною історією розвитку та різноманітними формами. До них відносяться грецький шрифт, кирилиця, єврейський, арабський, китайський та японський шрифти.
3D-друк
3D-друк є однією з форм технології адитивного виробництва, де об'єкти створюються з використанням тривимірних моделей та 3D-принтера. Тривимірний об'єкт створюється послідовним накладанням шарів матеріалу. 3D принтери дозволяють друкувати об'єкти з декількох матеріалів та з різними механічними і фізичними властивостями одночасно.
Застосування друку
Друк застосовують в інформаційних та художніх цілях. Найпоширенішими різновидами інформаційного друку є книгодрукування, періодична преса і рекламні матеріали. Художній друк вживається для створення художніх творів; окремі види друку при цьому розглядають як окремі види художньої графіки. В рекламних друках та друкові на упаковці інформаційна та художня складова поєднані нерозривно, утворюючи разом зразки графічного дизайну.
Друкована електроніка
Друкована електроніка — виробництво електронних пристроїв з використанням стандартних засобів друку. Друковані технології електроніки можуть виготовлятися на дешевих матеріалах, таких як папір чи плівка, що робить цей метод надзвичайно економічним. Але традиційно електроніка друкується на текстолітних платах з використанням спеціальної технології.
Застосування 3D-друку
3D-друк застосовують у сфері ювелірних виробів, взуття, промислового дизайну, архітектури, проєктування та будівництва, прототипуванні механізмів
Див. також
- Друкарство у Львові
- Українська академія друкарства
- Список вишів, що готують спеціалістів з видавничо-поліграфічної справи
- Список музеїв історії видавничої справи та поліграфічної діяльності
- Особи, пов'язані з Українською академією друкарства
- Конкурс «Книга Донбасу»
- Кольороподіл
- Кватроченто
- Газета
- Преса
- Палеографія
- ТЕІ (ініціатива кодування тексту)
Примітки
- Семенов Ю. А. Алгоритмы телекоммуникационных сетей. В 3-х частях. Часть 1 (рос.).
- Kipphan, Helmut (2001). (вид. Illustrated). Springer. с. 130—144. ISBN . Архів оригіналу за 13 лютого 2021. Процитовано 7 лютого 2016.
- Kipphan, Helmut (2001). Handbook of print media: technologies and production methods (Illustrated ed.). Springer. pp. 976—979. .
- Kipphan, Helmut (2001). Handbook of print media: technologies and production methods (Illustrated ed.). Springer. pp. 48-52. .
- Приклади сучасного УФ-друку на різних матеріалах. ncase.ua (ru-UA) . Процитовано 13 листопада 2023.
- Гельмут Кипхан - Энциклопедия по печатным средствам информации.
Література
- Галактика Гутенберга: Становлення людини друкованої книги / М. Мак-Люен. — 2-е вид., переробл. — К. : Ніка-Центр, 2008. — 389 с.
- Друкарство: його початок і поширення в Европі (XV—XVI вв.) / П. Попов ; Укр. наук. ін-т книгознавства. — [Б. м.]: Держвидав України, 1925 — (Науково-популярна бібліотека книгознавства / за ред. Ю. О. Меженка; вип. 2). — Бібліогр. в підряд. прим.. (PDF-файл)
- Історія книги: становлення сучасного книгодрукарського мистецтва: навч. посіб. : у 3 кн. / В. С. Овчінніков. — Львів: Укр. акад. друкарства, 2010. — 356 c.
- Поліграфія та видавнича справа: рос.-укр. тлумачний слов. / уклад. : Б. В. Дурняк, О. В. Мельников, О. М. Василишин, О. Г. Дячок. — Львів: Афіша, 2002. — 456 с. —
- Початки українського друкарства / Я. П. Запаско, О. Я. Мацюк, В. В. Стасенко; Львів. акад. мистец. — Львів: «Центр Європи», 2000. — 222 c. — Бібліогр.: с. 205—213.
- Розум О. Ф. / О. Ф. Розум. — К.: Техніка, 1980. — 143 с. — (Полігр.: Минуле. Сучасне. Майбутнє).
- Машталір Р. М. Розвиток поліграфії на Україні: [моногр.] / Р. М. Машталір, Ж. М. Ковба, М. Д. Феллер. — Львів: Вища школа. Вид-во при Львів. ун-ті, 1974. — 188 с.
- Дурняк Б. В. : стан, проблеми, тенденції, статистично-графічний огляд: моногр. / Б. В. Дурняк, А. М. Штангрет, О. В. Мельников. — Львів : Укр. акад. друкарства, 2006. — 274 с. —
- Чехман Я. І. : підруч. / Я. І. Чехман, В. Т. Сенкусь, В. П. Дідич, В. О. Босак. — Львів : Укр. акад. друкарства, 2005. — 468 с. —
- : навч. посіб. / Д. В. Василишин, О. М. Василишин ; за ред. О. В. Мельникова. — Львів : Укр. акад. друкарства, 2011. — 272 с. — 300 пр. — .
- Комп'ютерно-видавничі технології: навч. посіб. для студ. спец. вид.-полігр. справи / О. Г. Хамула ; Укр. акад. друкарства. — Львів: УАД, 2007— . — 20 см.
- (Ч. 1). — 2007. — 167 с. : іл., табл. — Бібліогр.: с. 167 (6 назв). — 500 пр. — .
Посилання
- І. Огієнко. Історія українського друкарства [ 27 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- Ісаєвич Я. Українське книговидання: витоки, розвиток, проблеми [ 27 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- [https://archive.org/stream/literaturoznavchat1#page/n305/mode/2up Друкарство] // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — Т. 1 : А — Л. — С. 306.
- М. С. Тимошик. Друкарство // Українська мова: Енциклопедія / Редкол.: В. М. Русанівський, О. О. Тараненко та ін. — 2-е вид. випр. і доп. — К.: Українська енциклопедія, 2004. — С. 163—164. — 824 с. — .
- Друкарство // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1958. — Т. 2 : Д — Є, кн. 3. — С. 385-386. — 1000 екз.
- Я. Д. Ісаєвич. Книгодрукування [ 14 квітня 2017 у Wayback Machine.] // УРЕ
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Drukarstvo zhurnal U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina 3D druk Druka rstvo princip oderzhannya vidbitkiv pismovih znakiv za dopomogoyu tisnennya DrukarstvoGaluz promislovostiPoligrafiyaProdukciyadrukovane vidannya Drukarstvo u Vikishovishi Otrimani takim chinom roboti mozhna vikoristovuvati u velikih kilkostyah sho i stalo suttyu drukarstva Do cogo vinahodu na stvorennya ta vidtvorennyam rukopisnih dokumentiv i knig mali monopoliyu lishe nevelika kilkist fahivciv osoblivo osvicheni chenci monastiryah Zdijsnyuyetsya pri kontakti drukarskoyi formi iz zadrukovuvanoyu poverhneyu za rahunok perenesennya barvnika farbi z pershoyi na drugu Zastosovuyetsya yak dlya tak i dlya otrimannya odinichnih hudozhnih tvoriv Drukarnya i same drukarstvo dali zmogu vpershe masovo poshiryuvati znannya ta informaciyu novini ta dumki vilni vid kontrolyu z boku cerkvi i derzhavi Zgodom same informaciya pocherpnuta iz vidrukovanih zasobiv suprovodzhuvala chi sprichinyala masovi socialni potryasinnya tobto stavala odniyeyu z rushijnih sil lyudstva epohi Vidrodzhennya i epohi Prosvitnictva i vidigravala vazhlivu rol u stanovlenni serednogo klasu Vidtak drukarstvo rozglyadayut yak golovnij chinnik socialnogo ta kulturnogo vplivu na istorichni procesi lyudstva Druk mozhe zdijsnyuvatisya praktichno na bud yaki tverdi poverhni Poshirenimi materialami dlya druku ye papir karton tkanina metal sklo plastmasi ta polimeri kamin Istoriya drukarstvaDokladnishe Rozpovsyudzhennya druku Zachatki drukarstva vidomi vzhe v Starodavnomu Yegipti i derzhavah Mezhirichchya de za tisyachi rokiv do Rizdva Hrista viroblyalisya pechatki z iyeroglifichnimi znakami piznishe u vavilonyani ta persiv znahodyat shozhi vidtiski V ti zh chasi i na shodi materika v davnomu Kitayi tezh zarodzhuvalisya shozhi procesi yaki peretvorilisya v pershi a vidtak i pershi drukarni A cherez desyat stolit Jogann Gutenberg zaprovadiv chimalo novacij u drukarstvi v Yevropi Za nosij tekstu pravili specialno obrobleni shkiri tvarin pergament abo prototip paperu papirusi najdavnishi yegipetski papirusi vidnosyatsya do XXV st do nashoyi eri Na pochatku HI stolittya u Kitayi pochali drukuvatisya knigi iz vikoristannyam peresuvnih liter vikonanih iz glini abo dereva U XIV stolitti u Koreyi pochali zastosovuvatisya dlya druku ruhomi metalichni literi Praktichno z samogo pochatku u rukopisah j poligrafiyi vikoristovuvalisya dekilka koloriv Spochatku zapisana informaciya mala viglyad suvoyiv Piznishe voni pochali spoluchatisya i taki bloki listiv stali nazivati kodeksami Vidomi starodavni biblioteki vidnosyatsya do 2 3 go tisyacholittya do n e i stvoryuvalisya voni zusillyami Perepisnik chasto vipravlyav nezrozumili jomu miscya vnosyachi sub yektivni spotvorennya Inodi taki spotvorennya uvodilisya svidomo na korist politichnih ideologichnih abo religijnih poglyadiv Knigodrukuvannya u Kitayi U Kitayi z VI VIII st sposobom ksilografiyi rizblennya po derevu vigotovlyalisya cili storinki tekstiv Piznishe kitayec Bi Shen u 1041 1049 rokah vikoristovuvav ruhomi rozbirni literi dlya druku z dopomogoyu matric i puansoniv Vpershe nabirnij druk z vikoristannyam derev yanih liter bulo vinajdeno u Kitayi avtor vinahodu Van Chzhen 1290 1333 rr Knigodrukuvannya u Yevropi Knigodrukuvannya u Yevropi z yavilosya u seredini XV st u Nimechchini zavdyaki zusillyam Joganna Gutenberga literi z glini Do 30 veresnya 1452 roku pershi neveliki knizhechki drukuvav gollandec en i deyaki inshi majstri Lyudi pisali na glinyanih plastinkah yaki potim obpalyuvalisya na sonci Knigodrukuvannya u Nimechchini 30 veresnya 1452 roku v drukarni Joganna Gutenberga vijshla v svit persha v Yevropi velika drukovana kniga Bibliya Do togo majster drukuvav lishe probni malenki knizhechki na kshtalt pidruchnikiv ta same Gutenberg postaviv drukarstvo na promislovu bazu Za pershim razom bulo nadrukovano 180 primirnikiv Bibliyi z yakih doteper zalishilosya tilki 48 Prijmayuchi do uvagi riven osviti naselennya u Yevropi tirazh buv nemalij Same vidtodi pochinayetsya epoha Zrilogo Vidrodzhennya bo rukopisni Bozhestvenna komediya Dante soneti Petrarki Dekameron Bokachcho she ne mali sili zrushiti duhovnu kulturu Zahidnoyi Yevropi A ot pislya poyavi drukovanoyi Bibliyi do masovogo chitacha dijshli ne tilki religijni vidannya a i tvori bagatoh antichnih ta togochasnih avtoriv Svitska knizhka Do kincya stolittya v Yevropi isnuvalo vzhe blizko tisyachi drukaren u 246 mistah yaki vipustili blizko 40 tis vidan tirazhem 12 mln primirnikiv Take masove chitannya knizhok stimulyuvalo rozvitok filosofskoyi dumki i na pochatku XVI stolittya vzhe z yavlyayutsya tvori yaki buli viznachalnimi dlya rozvitku yevropejskoyi kulturi i nauki Pohvala glupoti Erazma Roterdamskogo 1509 Dzerkalo dlya ochej 1511 i Listi do znamenitih lyudej 1514 Joganna Rejhlina Listi do temnih lyudej Ulriha fon Gutenna 1515 Zolota kniga pro ostriv Utopiyu Tomasa Mora 1516 Gargantyua i Pantagryuel Fransua Rable 1532 1564 knigi Dzhirolamo Kardano z medicini i matematiki 1536 1545 knigi z fiziki i matematiki Nikkolo Tartalyi 1557 mistectvoznavchi traktati Benvenuto Chellini 1540 1570 rr Bez drukarstva bula bi nemozhlivoyu Reformaciya Tezi Martina Lyutera tilki tomu buli pidtrimani shirokimi verstvami suspilstva sho buli rozdrukovani masovim tirazhem Velike znachennya dlya rozvitku nauki mav vihid knigi Mikolaya Kopernika Pro obertannya nebesnih sfer 1543 yaka bulo opublikovana nakladom u 1 000 primirnikiv Vsuperech poshirenij dumci kniga Kopernika zacikavila katolicku cerkvu yaka pislya novih rozrahunkiv skladenih na osnovi teoriyi Kopernika provela reformu kalendarya Lishe 1616 roku na domagannya yezuyitiv svyashenna kongregaciya uhvalila knigu Kopernika timchasovo zatrimati azh do yiyi vipravlennya Ale proces vzhe pishov she do svogo spalennya Dzhordano Bruno opublikuvav veliku knigu Benket na popeli 1584 a Galileo Galilej Zoryanij visnik 1609 A dali rozkuti dumki Gugo Grociya Frensisa Bekona Tommazo Kampanelli Tomasa Gobsa Dzhona Lokka Baruha Spinozi formuvali suspilnu svidomist ciloyi Yevropi gotuyuchi yiyi do epohi Prosvitnictva Popit na knigi stimulyuvav vidavnicku diyalnist yak dzherelo pributku Pershu vidavnichu kompaniyu zasnuvala rodina Manuciyiv u Italiyi yaka isnuvala u XVI st Desho piznishe u Franciyi dobre ilyustrovani knizhki vidavav Vidome nimecke vidavnictvo Brokgauza bulo zasnovane 1805 Drukarstvo u tehnologichnu epohu Z XIX stolittya pochalosya udoskonalyuvannya tipografskih mashin Nimec u 1811 14 rokah pobuduvav pershu shvidkisnu drukarsku mashinu a amerikanci R Hoe 1856 i U Bullok 1863 vinajshli rotacijnij verstat Piznishe z yavlyayetsya linotip mashina yaka vidlivaye cili nabirni ryadki vinahidnik nimec O Morgentaler a na pochatku XX st ofsetnij druk kserografiya i t d Drukarstvo u slov yan U 1468 roci u Plzeni Zahidna Chehiya vihodit Hronika Troyanska vidana ne latinskoyu a ridnoyu movoyu v 1491 roci u Krakovi todishnij stolici Polshi Osmoglasnik Ce persha z knig yaki Shvajpolt Fiol pochav drukuvati kiriliceyu sho yak vidomo dala pochatok abetkam Ukrayini Bilorusi Serbiyi Bolgariyi i pochasti Rumuniyi Valahiya Moldova U fondah starovinnih knig Nacionalnoyi biblioteki Ukrayini mozhna pobachiti primirnik Osmoglasnika 1494 vipushenij pershim pivdennoslov yanskim drukarem iyeromonahom Makariyem u Chornogoriyi sho poklalo pochatok pivdennoslov yanskim i moldovo rumunskim kirilivskim vidannyam Slov yanski knigi pershim drukuvati pochav nimec Shvajpolt Fiol bl 1460 pislya 1526 u Krakovi Jogo knigi buli vidomi v Ukrayini she u 20 h rokah XVII stolittya A v Shidnij Yevropi pershim slov yanskim drukarem buv bilorus Francisk Skorina yakij pracyuvav u Vilni z 1525 roku a do togo u Prazi Drukarstvo v Ukrayini Dokladnishe Drukarstvo v Ukrayini U period protistoyannya mizh katolikami i pravoslavnimi koli osnovna masa naselennya togochasnoyi Ukrayini spoviduvala pravoslavnu viru a polski magnati nasadzhuvali katolicizm i vinikla potreba u drukovanij ta rukopisnij knizhci Same v toj chas vinikayut bratstva yaki otrimuyuchi pidtrimku konstantinopolskih patriarhiv ta iyerarhiv pravoslavnoyi cerkvi na stavropigiyu skoristalisya mozhlivistyu samostijno vesti svoyi spravi Tozh u borni za viru ta pastvu postalo togochasne ukrayinske drukarstvo a lyudi yaki buli pershimi drukaryami vidigravali vazhlivu rol u suspilno politichnomu zhitti krayu Uzhe z kincya XV stolittya na teritoriyi Korolivstva Polskogo i Velikogo knyazivstva Litovskogo vinikli drukarni yaki diyali u Krakovi Vilni Nesvizhi U nih bulo nadrukovano i pershi kirilichni knigi cerkovnoslov yanskoyu movoyu Poyava drukaren na terenah Ukrayini Pershi drukovani knigi staroukrayinskoyu movoyu vidav Shvajpolt Fiol u svoyij drukarni v Krakovi 1491 z derevoritom Rozp yattya 1491 Triod pistnu ne datovana i Triod cvitnu 1491 yaskravi vzirci knizhok dlya cerkovnogo uzhitku Yak i Franciska Skorini vidrukovanij 1517 roci u Prazi posibnik dlya shkilnih potreb tak j inshi cerkovno svitski knigi pronikali na tereni Ukrayini ta perepisuvalisya vid ruki v chislennih kopiyah A v mezhah Ukrayini poyavu pershoyi drukarni prichislyayut lvivskomu bratstvu koli u 1460 roci lvivskij mishanin Dropan Stepan podaruvav svoyu drukarnyu lvivskomu Onufriyivskomu monastiryu Ce persha z vidomih zgadok pro drukarstvo v Ukrayini i Lvovi zokrema uyavnij portret pershodrukarya Stepana Drapana u majsterni stvorenij sogodni v ramkah proyektu Ukrayinci u sviti hocha i znachnoyi lepti v rozvij drukarstva cya podiya ne dala Natomist uzhe insha drukarnya zasnovana u 1573 roci Ivanom Fedorovi chem u Lvovi stala fundamentom dlya vsogo knigovidavnictva na terenah shidnoyi Yevropi Vignanij z Moskvi dyak Fedorovich prigritij getmanom Hodkevichem u Zabludovi nalashtuvav plidnu spivpracyu z lvivskim bratstvom i vidrukuvav u Lvovi knigu Knigu diyan i poslan apostolskih abo Apostol za suchasnim najmenuvannyam Suttyevim poshtovhom v drukarstvi v mezhah suchasnoyi Ukrayini stav 1572 rik koli polskij sejm dav zmogu dityam ukrayinskih mishan magnativ pomishikiv navchatisya ukrayinskoyu movoyu tozh dlya cogo potribni buli pidruchniki vidannyam yakih i pochali aktivno opikuvatisya bratstva Vidrukovanij Ivanom Fedorovim 15 chervnya 1578 roku Bukvar v Ostrozi persha knizhka neliturgijnogo ta necerkovnogo harakteru yaka mistila prosvitnicki teksti starobolgarskoyu movoyu azbuki grecki cerkovnoslov yanski Piznishe pochali diyati Ostrozka drukarnya Kiyevo Pecherska drukarnya ta inshi Zokrema v ukrayinskomu Beresti isnuvala drukarnya vzhe v 60 h rokah XVI stolittya Lvivske i Ostrozka akademiya ta drukarnya stali centrami z yakih pochalisya knigodrukuvannya i prosvitnicka robota na terenah Ukrayini i dali poshtovh narodzhennyu inshih drukaren A fundament drukarstva na ukrayinskih zemlyah zaklali pershi drukari mecenati ta prosvititeli Shvajpolt Fiol Yurij Drogobich Francisk Skorina Vasil Tyapinskij getmana Velikogo knyazivstva Litovskogo Grigorij Hodkevich zi svoyeyu drukarneyu v Zabludovi knyaz Kostyantin Ostrozkij i zvisno Ivan Fedorov Drukarni Anatolij Galyan Skulpturna grupa Drukari Lviv Piznishe najvidomishimi ukrayinskimi drukarnyami stali Lvivska bratska zasnovana 1573 Ostrozka 1560 Kiyevo Pecherska 1606 Pochayivska 1618 ta inshi Z 1805 liderstvo perehodit do Harkivskoyi universitetskoyi drukarni yaka za pershi 25 rokiv nadrukuvala blizko 300 knig Piznishe do vidavnichoyi spravi doluchilisya vidomi ukrayinski kulturni diyachi P Kulish u 1860 62 rokah vidav 39 vipuskiv Silskoyi biblioteki a I Franko vidav seriyu knig Literaturno naukovoyi biblioteki Vidavnichoyu diyalnistyu u Lvovi zajmalisya Narodnij dim Stavropigijskij institut Galicko ruska maticya U Naddnipryanskij Ukrayini naprikinci XIX na pochatku XX st u Kiyevi vidomimi vidavcyami buli I Samonenko L Idzikovskij O Cherepovskij v Odesi Yu Fesenko Takozh treba vidznachiti yevreya Yakova Orenshtajna yakij na vlasni groshi zasnuvav na pochatku XX stolittya u Kolomiyi a piznishe u Berlini vidavnictvo Ukrayinska nakladnya Vidavnictvo publikuvalo ilyustrovani tvori ukrayinskih klasikiv ta togochasnih pismennikiv shkilni pidruchniki literaturu dlya ditej ta yunactva Za populyarizaciyu ukrayinskoyi knigi Orenshtajn dolya yakogo zalishilasya nevidomoyu pislya 1939 roku zasluzhiv shiru podyaku vid svitovogo ukrayinstva Razom iz rozvitkom knigodrukuvannya rozvivalosya i drukuvannya gazet Proobrazom gazet buli rukopisni informacijni byuleteni u Davnomu Rimi a podibni do nih stali poshireni u Yevropi z XVI st Pershoyu spravzhnoyu gazetoyu stala nimecka Aviso Relation und Zeitung yaka vpershe vijshla u 1606 roci Dali z yavlyayutsya gazeti u Gollandiyi 1616 Angliyi Franciyi Anglijska Weekly News from Italia and Germany vihodila z 1622 roku a nazvu gazeti dala francuzka La gazette U Rosiyi persha gazeta Vedomosti vijshla pri Petrovi I u 1702 roci Na teritoriyi Ukrayini persha gazeta Lvivska gazeta vijshla francuzkoyu movoyu Gazette de Leopol u Lvovi 1776 roku v drukarni Pillera Rosijskoyu movoyu vihodili gazeti Harkovskie izvestiya z 1817 Odesskij vestnik z 1827 Pid chas revolyuciyi 1848 u Lvovi pochinayut vihoditi ukrayinomovni gazeti Zorya galicka organ Golovnoyi Ruskoyi Radi i antagonistichnij yij Dnevnik Ruskij organ Soboru Ruskogo vidavanij Ivanom Vagilevichem Zorya galicka vidavalasya do 1851 roku na koshti Stavropigijskogo institutu Drukarstvo v URSR Protyagom 1918 1963 rokiv v URSR vidano 210 tisyach nazv knig zagalnim tirazhem ponad 2 8 milyarda primirnikiv Bilshist knig vihodit ukrayinskoyu movoyu vodnochas chitach oderzhuye literaturu drukovanu v Ukrayini movami radyanskih narodiv ta narodiv zarubizhnih krayin divis rusifikaciya a takozh znachnu kilkist perekladnih vidan Vzhe u 1962 roci na 100 cholovik naselennya pripadalo 279 primirnikiv knig V suchasnih drukarnyah ye cehi osnovnogo virobnictva skladalni fotocinkografski stereotipni vigotovlyannya ofsetnih form i form glibokogo druku drukarski ta broshuruvalno paliturni i dopomizhnogo napriklad remontno mehanichni Umovi praciOsnovni normi ta pravila shodo bezpeki praci ta obmezhennya nespriyatlivoyi diyi shkidlivih virobnichih faktoriv fizichnih himichnih biologichnih tosho znizhennya riziku rozvitku profesijnih i virobnicho zumovlenih zahvoryuvan ta zahistu zdorov ya pracivnikiv drukarskogo virobnictva vstanovlyuyut derzhavni normativno pravovi akti z ohoroni praci zokrema NPAOP 22 1 1 02 07 Pravila ohoroni praci dlya pidpriyemstv ta organizacij poligrafichnoyi promislovosti ta DSanPiN 3 3 1 176 2011 Pidpriyemstva ta organizaciyi poligrafichnoyi promislovosti Vidi drukuV zalezhnosti vid fakturnoyi budovi drukarskoyi formi druk podilyayut na visokij glibokij ploskij ta Vibir materialu dlya drukarskoyi formi ta jogo organizaciya cilisna plastina zbirna forma abo komp yuternij fajl prizvodit do vidilennya takih vidiv druku yak ofort ofort na cinku midorit mecco tinto gravyura na stali gravyura derevorit ksilografiya linorit gravyura na skli gravyura na kartoni litografiya gektografiya monotipiya shovkografiya Ofsetnij druk fleksografichnij druk tampodruk strumenevij druk inshi specialni vidi druku Porivnyannya metodiv drukuPorivnyannya metodiv druku proces druku sposib peredachi tisk rozmir krapli dinamichna v yazkist tovshina farbi na pidkladci primitki rentabelnij nakladOfsetnij druk roliki 1 MPa 40 100 Pa s 0 5 1 5 mkm visoka yakist druku gt 5 000 A3 trim size sheet fed gt 30 000 A3 trim size web fed roliki 3 MPa 50 200 MPa s 0 8 8 mkm mozhlive nanesennya farbi tovstim sharom vidminne vidtvorennya zobrazhennya krayi bukv ta linij zubchasti gt 500 000Fleksografichnij druk roliki 0 3 MPa 50 500 MPa s 0 8 2 5 mkm visoka yakist teper v HD Visokij druk valik 10 MPa 50 150 Pa s 0 5 1 5 mkm povilne sushinnyaTrafaretnij druk presuvannya farbi cherez otvori v poverhni lt 12 mkm universalnij metod nizka yakistElektrografiya elektrostatika 5 10 mkmStrumenevij printer termichnij 5 30 pl 1 5 Pa s dzherelo lt 0 5 mkm lt 350 A3 trim size Strumenevij printer p yezoelektrichnij pl 4 30 5 20 MPa s lt 0 5 mkm lt 350 A3 trim size Strumenevij printer bezperervnij 5 100 pl 1 5 MPa s lt 0 5 mkm lt 350 A3 trim size termichne nanesennya plivki abo dekalkomaniya metod dekoruvannya emali abo keramikiTehnologiyi drukuIsnuye nizka tehnologij druku Najdavnishoyu ye tehnologiya perenesennya vologoyi farbi z drukarskoyi formi na zadrukovuvanu poverhnyu za rahunok mehanichnogo tisku otrimanij vidbitok pislya procesu druku maye visohnuti Takim vologim sposobom vpershe otrimuvali vidbitki dolon na stinah pecher she pervisni lyudi v dobu paleolitu Perenesennya farbi pri vologomu drukovi u nash chas kontrolyuyetsya abo valami mizh yakimi propuskayut stisneni drukarsku formu ta majbutnij vidbitok abo presom yakim zgori pritiskayut drukarsku formu razom z vidbitkom abo zh kolodkoyu rejberom yaka diye za principom praski peresuvayuchis po zvorotnij poverhni majbutnogo vidbitka prikladenogo do drukarskoyi formi Vologim sposobom zdijsnyuyetsya ofortnij druk druk gravyur ta litografij ofsetnij flekso ta tampodruk Osoblivoyu tehnologiyeyu druku ye monotipiya yaka polyagaye v ruchnomu nanesenni zobrazhennya na drukarsku formu z povnim bezslidnim perenesennyam jogo na zadrukovuvanu poverhnyu pid diyeyu rozchinnika i mehanichnogo tisku abo zh visokoyi temperaturi Drukarska forma pri comu ne bere uchasti u formuvanni zobrazhennya Trafaretnij druk Shovkografiya yavlyaye soboyu okremu tehnologiyu druku V nij drukarskoyu formoyu sluzhit tkanina z nanesenim na neyi neproniknim dlya farbi sharom klejkoyi rechovini farba prodavlyuyetsya cherez tkaninu u miscyah vidsutnosti zahisnogo sharu formuyuchi na zadrukovuvanij poverhni rastrove zobrazhennya Isnuye tehnologiya druku suhim barvnikom tonerom yakij nanositsya na zadrukovuvanu poverhnyu abo mehanichnim tiskom matrichnij linijno matrichnij druk abo za dopomogoyu namagnichuvannya drukarskih poverhon z podalshim pripikannyam dlya utrimuvannya na zadrukovuvanij poverhni lazernij druk termodruk Suchasni tehnologiyi dozvolyayut drukuvati j ridkimi chornilami formuyuchi drukarskij vidbitok bezposerednim rozbrizkuvannyam chornil na zadrukovuvanu poverhnyu otrimanij takim sposobom vidbitok maye visohnuti Taka tehnologiya poshirena u strumenevih printerah dlya druku na paperi i tkanini a takozh na harchovomu zazvichaj risovomu paperi z vikoristannyam harchovih barvnikiv Tverdochornilnij dlya druku vikoristovuyutsya briketi tverdih farb sho vidpovidayut CMYK Druk ultrafioletovimi chornilami uf druk dozvolyaye drukuvati yak na rulonnih tak i na tverdih listovih materialah takih yak stinovi ta stelovi paneli kompozitni materiali keramichna plitka korkove pokrittya linoleum kilimove pokrittya derevo DVP DSP orgsklo i sklo shpaleri polotno tkanina karton i papir plivka plastik i PVH metalevi poverhni i bagato inshogo ShriftShrift ye osnovoyu naboru Vigotovlennya knigi ce persh za vse vikoristannya shriftiv dlya roztashuvannya yih elementiv u smuzi tobto nabir Vibir nayavnih shriftiv dlya tekstu roztashuvannya sliv j abzaciv na paperovih smugah abo inshih nosiyah stendah viviskah tosho ye oblastyu oformlennya yaka potrebuye bagatorichnogo navchannya j regulyarnoyi praktiki Ne divlyachis na isnuvannya chislennih vidiv shrifti yaki proyektuvalisya vidpovidali po formi duhu svogo chasu Najbilsh znachushimi dizajnerami shriftiv stali Anton Yenson 1620 1687 Vilyam Keslon 1692 1766 Dzhon Baskervill 1708 1775 Zhanbattist Bodoni 1740 1813 j Yustus Erih Valbaum 1768 1838 U HH st buli vidomimi shrifti Emilya Rudolfa Vajsa 1875 1942 Vajs Antikva j Vajs Gotichnij Rudolfa Koha 1876 1934 Vallau ta Kabl Paulya Rennera 1878 1956 Futura ta Plak Erika Gillya 1882 1940 Gill ta Perpetua Georga Trumpa 1896 1985 Siti j Delfin Karlgeorga Hefera narodivsya 1914 Salto ta Permanent Germana Capfa narodivsya 1918 Palatino ta Optima a takozh Gyuntera Gerharda Lange narodivsya 1921 Arena ta Konkord Avtorami znachushih j rozpovsyudzhuvanih nini shriftiv ye takozh Gans Eduard Mayer narod 1922 Sintaks j Sindor Ed Bengajt narodivsya 1927 Suvenir ta Barselona Adrian Frutiger narodivsya 1928 Meridiyen ta Frutiger Metyu Karter narodivsya 1937 Galliard ta Batstrem Charter a takozh Gerard Unger narodivsya 1942 Svift ta Gulliver Sogodni osoblivoyu uvagoyu koristuyutsya proyekti Germana Capfa j Adriana Frutigera Capf za dopomogoyu svogo shriftu Capfino 1998 rozvinuv kaligrafichne pismo prichomu nim buli vikoristovani mozhlivosti komp yuternoyi grafiki zavdyaki chomu vdalosya stvoriti divovizhnij po riznomanitnosti shrift Stvorenij u 1953 1957 rokah Frutigerom shrift Yunivers stav klasichnim shriftom suchasnosti U 1997 vin buv modernizovanij u ramkah shriftovoyi programi Liotype Library V rezultati Linotype Univers otrimav 59 shriftovih nakreslen spochatku bulo 21 nakreslennya sho pospriyalo podalshomu rozpovsyudzhennyu cogo shriftu Ne divlyachis na usi zmini j dosyagnennya v oblasti nakreslennya shriftiv z chasiv Serednovichchya proyektuvannya shriftiv vse she zalishayetsya procesom yakij ne vtrativ neobhidnist zberezhennya pochatkovogo zadumu Neobhidni tehnichni ta estetichni znannya pri stvorenni novih komunikativnih znakiv Razom iz shriftami Zahidnoyi Yevropi klasifikaciya DIN 16518 isnuye velika grupa nelatinskih shriftiv iz svoyeyu vlasnoyu istoriyeyu rozvitku ta riznomanitnimi formami Do nih vidnosyatsya greckij shrift kirilicya yevrejskij arabskij kitajskij ta yaponskij shrifti 3D druk3D druk ye odniyeyu z form tehnologiyi aditivnogo virobnictva de ob yekti stvoryuyutsya z vikoristannyam trivimirnih modelej ta 3D printera Trivimirnij ob yekt stvoryuyetsya poslidovnim nakladannyam shariv materialu 3D printeri dozvolyayut drukuvati ob yekti z dekilkoh materialiv ta z riznimi mehanichnimi i fizichnimi vlastivostyami odnochasno Zastosuvannya drukuDruk zastosovuyut v informacijnih ta hudozhnih cilyah Najposhirenishimi riznovidami informacijnogo druku ye knigodrukuvannya periodichna presa i reklamni materiali Hudozhnij druk vzhivayetsya dlya stvorennya hudozhnih tvoriv okremi vidi druku pri comu rozglyadayut yak okremi vidi hudozhnoyi grafiki V reklamnih drukah ta drukovi na upakovci informacijna ta hudozhnya skladova poyednani nerozrivno utvoryuyuchi razom zrazki grafichnogo dizajnu Drukovana elektronika Drukovana elektronika virobnictvo elektronnih pristroyiv z vikoristannyam standartnih zasobiv druku Drukovani tehnologiyi elektroniki mozhut vigotovlyatisya na deshevih materialah takih yak papir chi plivka sho robit cej metod nadzvichajno ekonomichnim Ale tradicijno elektronika drukuyetsya na tekstolitnih platah z vikoristannyam specialnoyi tehnologiyi Zastosuvannya 3D druku 3D druk zastosovuyut u sferi yuvelirnih virobiv vzuttya promislovogo dizajnu arhitekturi proyektuvannya ta budivnictva prototipuvanni mehanizmivDiv takozhDrukarstvo u Lvovi Ukrayinska akademiya drukarstva Spisok vishiv sho gotuyut specialistiv z vidavnicho poligrafichnoyi spravi Spisok muzeyiv istoriyi vidavnichoyi spravi ta poligrafichnoyi diyalnosti Osobi pov yazani z Ukrayinskoyu akademiyeyu drukarstva Konkurs Kniga Donbasu Koloropodil Kvatrochento Gazeta Presa Paleografiya TEI iniciativa koduvannya tekstu PrimitkiSemenov Yu A Algoritmy telekommunikacionnyh setej V 3 h chastyah Chast 1 ros Kipphan Helmut 2001 vid Illustrated Springer s 130 144 ISBN 3 540 67326 1 Arhiv originalu za 13 lyutogo 2021 Procitovano 7 lyutogo 2016 Kipphan Helmut 2001 Handbook of print media technologies and production methods Illustrated ed Springer pp 976 979 ISBN 3 540 67326 1 Kipphan Helmut 2001 Handbook of print media technologies and production methods Illustrated ed Springer pp 48 52 ISBN 3 540 67326 1 Prikladi suchasnogo UF druku na riznih materialah ncase ua ru UA Procitovano 13 listopada 2023 Gelmut Kiphan Enciklopediya po pechatnym sredstvam informacii LiteraturaGalaktika Gutenberga Stanovlennya lyudini drukovanoyi knigi M Mak Lyuen 2 e vid pererobl K Nika Centr 2008 389 s Drukarstvo jogo pochatok i poshirennya v Evropi XV XVI vv P Popov Ukr nauk in t knigoznavstva B m Derzhvidav Ukrayini 1925 Naukovo populyarna biblioteka knigoznavstva za red Yu O Mezhenka vip 2 Bibliogr v pidryad prim PDF fajl Istoriya knigi stanovlennya suchasnogo knigodrukarskogo mistectva navch posib u 3 kn V S Ovchinnikov Lviv Ukr akad drukarstva 2010 356 c Poligrafiya ta vidavnicha sprava ros ukr tlumachnij slov uklad B V Durnyak O V Melnikov O M Vasilishin O G Dyachok Lviv Afisha 2002 456 s ISBN 966 7760 79 0 Pochatki ukrayinskogo drukarstva Ya P Zapasko O Ya Macyuk V V Stasenko Lviv akad mistec Lviv Centr Yevropi 2000 222 c Bibliogr s 205 213 Rozum O F O F Rozum K Tehnika 1980 143 s Poligr Minule Suchasne Majbutnye Mashtalir R M Rozvitok poligrafiyi na Ukrayini monogr R M Mashtalir Zh M Kovba M D Feller Lviv Visha shkola Vid vo pri Lviv un ti 1974 188 s Durnyak B V stan problemi tendenciyi statistichno grafichnij oglyad monogr B V Durnyak A M Shtangret O V Melnikov Lviv Ukr akad drukarstva 2006 274 s ISBN 966 322 057 0 Chehman Ya I pidruch Ya I Chehman V T Senkus V P Didich V O Bosak Lviv Ukr akad drukarstva 2005 468 s ISBN 966 322 017 1 navch posib D V Vasilishin O M Vasilishin za red O V Melnikova Lviv Ukr akad drukarstva 2011 272 s 300 pr ISBN 978 966 322 190 8 Komp yuterno vidavnichi tehnologiyi navch posib dlya stud spec vid poligr spravi O G Hamula Ukr akad drukarstva Lviv UAD 2007 20 sm Ch 1 2007 167 s il tabl Bibliogr s 167 6 nazv 500 pr ISBN 978 966 322 092 5 PosilannyaI Ogiyenko Istoriya ukrayinskogo drukarstva 27 veresnya 2010 u Wayback Machine Isayevich Ya Ukrayinske knigovidannya vitoki rozvitok problemi 27 veresnya 2010 u Wayback Machine https archive org stream literaturoznavchat1 page n305 mode 2up Drukarstvo Literaturoznavcha enciklopediya u 2 t avt uklad Yu I Kovaliv Kiyiv VC Akademiya 2007 T 1 A L S 306 M S Timoshik Drukarstvo Ukrayinska mova Enciklopediya Redkol V M Rusanivskij O O Taranenko ta in 2 e vid vipr i dop K Ukrayinska enciklopediya 2004 S 163 164 824 s ISBN 966 7492 19 2 Drukarstvo Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1958 T 2 D Ye kn 3 S 385 386 1000 ekz Ya D Isayevich Knigodrukuvannya 14 kvitnya 2017 u Wayback Machine URE