Первісний період— тривалий період в історії людства: від початкового етапу становлення людини та суспільства і до виникнення перших цивілізацій. Період в історії людства до винаходу писемності, після чого з'являється можливість історичних досліджень. У різних народів цей процес відбувався в різні історичні терміни, а деякі народи живуть в умовах первісності досі. У сучасній науці прийнято розрізнювати власне первісну культуру, яка існувала до виникнення перших цивілізацій на Землі (кінець IV—початок III тис. до н. е.) і традиційну первісну культуру.
Первісне суспільство | |
Історичний період | преісторія |
---|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEzTDB4aGMyTmhkWGd5TG1wd1p5OHlOemR3ZUMxTVlYTmpZWFY0TWk1cWNHYz0uanBn.jpg)
Термінологія
Синонімом «доісторичного періоду» є термін «праісторії», який в українській літературі вживається рідше, ніж аналогічні терміни в зарубіжній літературі (англ. prehistory, нім. Urgeschichte). Для позначення фінальної стадії доісторичної епохи будь-якої культури, коли сама вона ще не створила своєї писемності, але вже згадується в письмових пам'ятках інших народів, у зарубіжній літературі нерідко використовується термін «протоісторія» (англ. protohistory, нім. Vorgeschichte).
У марксизмі використовувався термін первіснообщинний лад, який означав найпершу суспільно-економічну формацію. На думку марксистів, всі члени суспільства в цей час перебували в однаковому відношенні до засобів виробництва, а спосіб отримання частки , який вони називали «первісний комунізм», був єдиним для всіх. Від наступних за ним етапів суспільного розвитку первіснообщинний лад відрізнявся відсутністю приватної власності, класів і держави. Марксистська теорія розвитку первісного суспільства викладена в роботі Фрідріха Енгельса «Походження родини, приватної власності та держави».
Загальна характеристика
Епосі первісності властиві такі особливості:
- відбувався антропогенез — біологічна еволюція людини, що завершилася, на думку різних вчених від 40 до 100 тисяч років тому, виникненням виду «людина розумна» (Homo sapiens), а також основних людських рас — надалі глибоких еволюційних змін в біологічній природі людини вже не відбувалося;
- йшло формування мислення (або інтелекту) людини, її мови — в подальші періоди вони лише розвивалися;
- людство розповсюдилося по всіх континентах;
- люди переходять до відтворювального господарства (від полювання і збиральництва до землеробства і скотарства)
- поряд з антропогенезом розвертається соціогенез — формування суспільних форм життя у вигляді родової, а потім родоплемінної організації;
- складаються перші світоглядні уявлення, ранні форми релігійних уявлень, міфологічних систем.
Серед цих найважливіших процесів, що заклали фундамент історії людства, стоїть і складання культури як специфічної сфери людського суспільства. Причому для ранніх етапів історії характерна єдність закономірностей, спільність виявів становлення культури у різних народів.
Специфічною рисою первісної культури був її синкретизм (нерозчлененість), коли ні форми свідомості, ні види діяльності, ні форми культури не відділялися і не протиставлялися один одному. Будь-який вид діяльності передбачав і містив в собі всі інші.
У первісному суспільстві в головному занятті людей — полюванні — були поєднані:
- технологічні прийоми виготовлення знарядь праці
- соціальні зв'язки, що виражаються в формі полювання (індивідуальна, колективна),
- релігійні уявлення — магічні дії по забезпеченню успіху, які своєю чергою включали елементи художньої культури: пісні, танці, живопис.
Саме внаслідок такого синкретизму характеристика культури первісного суспільства передбачає цілісний розгляд явищ його матеріальної і духовної культури, чітке усвідомлення умовності такого розподілу.
Археологічна класифікація
Лукрецій Кар у творі «Про природу речей» запропонував використовувати як критерій періодизації зміну знарядь праці, тобто заміну кам'яних знарядь мідними, а мідних залізними. Ж. Кондорсе (XVIII ст.) ввів поділ історії первісного суспільства за типами господарювання: мисливство та рибальство, скотарство, землеробство. А. Фергюсон (XVIII ст.) як критерій періодизації висунув ступінь освоєння культури: дикість, варварство, цивілізація.
Теорії, що так чи інакше пояснюють історію первісного суспільства, з'явилися XIX ст. Поясненням цьому факту може служити відкриття та цілеспрямоване й планомірне дослідження реліктових суспільств. Й. Бахофен розвинув ідею про матріархат. У своїй праці «Материнське право» (1861) він науково обґрунтував існування в історії людства універсальної епохи високого становища жінки в суспільному житті, властивої всім без винятку народам у минулому. Причину розвитку первісного суспільства він бачив у зміні релігійних уявлень. У тому ж XIX ст. розпочалася класифікація первісних пам'яток матеріальної культури, що призвело до створення науково обґрунтованої археологічної періодизації, що підтвердила гіпотезу Лукреція Кара. Данський учений Х. Томсен ввів поняття трьох періодів: кам'яного, мідного і залізного. Французький вчений створив періодизацію палеоліту (давня кам'яна доба), а шведський вчений-археолог Оскар Монтеліус: неоліту (нова кам'яна доба), бронзової та ранньої залізної доби.
Усі системи періодизації по-своєму недосконалі. Існує чимало прикладів, коли кам'яні знаряддя палеолітичної або мезолітичної форми використовувалися у народів Далекого Сходу в XVI—XVII ст., при цьому в них існували родове суспільство і розвинені форми релігії, сім'ї. У наш час[] вважається, що загальнолюдська періодизацію первісного ладу закінчується на мезоліті, коли культурний розвиток різко прискорився і протікав у різних народів різними темпами. При цьому культури, що існували одночасно, можуть перебувати на різних ступенях розвитку, у зв'язку з чим, наприклад, неолітичні культури можуть сусідити з культурами бронзової доби.
Найбільш розробленою є археологічна періодизація, в основі якої лежить зіставлення виготовлених людиною знарядь праці, їх матеріалів, форм жител, поховань і т. д. За цим принципом історія людства переважно поділяється на кам'яну добу, бронзову добу і залізну добу. Найбільша заслуга у створенні сучасної археологічної класифікації належить французькому вченому і його співвітчизникові . Нижче наводиться загальноприйнята в наш час[] археологічна періодизація основних етапів розвитку людства.
Епоха | Період у Європі | Періодизація | Характеристика | Види людини |
---|---|---|---|---|
Стародавня кам'яна доба або палеоліт — найдавніший та найдовший період в історії людства. Назва походить від грецьких слів palaios — стародавній та lithos — камінь. | 2,4 млн. — 10000 до н. е. | Ранній палеоліт 2,4 млн. — 600000 до н. е.
| Час мисливців і збирачів. Поява кремнієвих знарядь праці, які поступово ускладнюються. | Гоміниди, види: Homo habilis, Homo erectus, , Homo heidelbergensis, в середньому палеоліті Homo neanderthalensis і Homo sapiens. |
Середньокам'яна доба або мезоліт | 12,000-7,000 до н.е | Бере початок у кінці плейстоцену в Європі. Мисливці та збирачі виготовляли знаряддя праці з каменю й кістки, а також винайшли лук та стріли. | Homo sapiens | |
Новокам'яна доба або неоліт | 7 тис. — поч. 4 тис. до н. е. |
| Виникнення неоліту пов'язують з неолітичною революцією. З'являється кераміка (близько 12000 років тому), нові способи ведення господарства, землеробство, скотарство. Пізній неоліт нерідко переходить у наступний етап, мідну добу або енеоліт, без розриву в культурній спадкоємності. Останній характеризується другою виробничою революцією, найважливішою ознакою якої є поява металевих знарядь праці. | Homo sapiens |
Бронзова доба | 3500 — 1200 до н. е. | Рання історія | Розповсюдження металургії дозволило отримувати та обробляти метали: золото, мідь, бронзу. Перші письмові джерела в Передній Азії і . | Homo sapiens |
Залізна доба | починаючи з 1200 до н. е. |
| Homo sapiens |
Археологічна класифікація, розкриваючи послідовні етапи еволюції знарядь праці, встановлює і основні стадії в розвитку продуктивних сил суспільства, що є необхідною умовою для створення періодизації історії первіснообщинного ладу. Однак, вона не може бути визначальною при періодизації історії первісного суспільства, бо не можна судити за знаряддями праці про характер суспільних відносин людей.
Кам'яна доба.
Кам'яна доба — період в історії людства, під час якого знаряддя праці та зброя виготовлялася з каменю, дерева та кістки. Вона поділяється на три періоди:
- палеоліт — давня кам'яна доба, яка характеризується використанням кременевих знарядь праці, основні заняття — полювання та збиральництво.
- мезоліт — середня кам'яна доба, що тривала від 10 тис. до 7 тис. років до н. е.
- неоліт — нова кам'яна доба, характеризується появою людини сучасного типу, використанням винятково кременевих, кам'яних, кістяних знарядь праці, виготовлених з використанням техніки свердління, та шліфування; розповсюдженням кераміки, ткацтва (так звана неолітична революція). Тривала від 6 до 4 тис. років до н. е., період переходу від рибальства та полювання до землеробства й скотарства.
Мідна доба.
Мідна доба, мідно-кам'яна доба, Калкола (грец. χαλκός «мідь» + грец. λίθος «камінь») або енеоліт (лат. aeneus "мідний «+ грец. λίθος» камінь ")) — період в історії первісного суспільства, перехідний період від кам'яної до бронзової доби. Приблизно охоплює період 4-3 тис. До н. е., але на деяких територіях існує і довше, а на деяких відсутній зовсім. Найчастіше енеоліт включають в бронзову добу, але іноді вважають і окремим періодом. За часів енеоліту були поширені мідні знаряддя, але переважали раніше кам'яні.
Бронзова доба.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemczTDBOaGMyTnZYMHhsYVhKdkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMURZWE5qYjE5TVpXbHlieTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Бронзова доба — період в історії первісного суспільства, що характеризується провідною роллю виробів з бронзи, що було пов'язано з поліпшенням обробки таких металів як мідь і олово, одержуваних з рудних родовищ, і наступним одержанням з них бронзи. Бронзова доба є другою, пізньою фазою епохи раннього металу, що змінила мідну добу і передувала залізній добі. В цілому, хронологічні рамки бронзового століття: 35/33 — 13/11 ст. до н. е., але у різних культур вони відрізняються. У Східному Середземномор'ї кінець бронзового століття пов'язаний з майже синхронним руйнуванням всіх місцевих цивілізацій на рубежі XIII—XII ст. до н. е., відомим як бронзовий колапс, тоді як на заході Європи перехід від бронзової до залізної доби затягується ще на кілька століть і завершується появою перших культур античності — античної Греції і Стародавнього Риму.
Періоди бронзової доби:
- Рання бронзова доба
- Середня бронзова доба
- Пізня бронзова доба
Залізна доба
Залізна доба — історичний період, який характеризується початком обробки заліза та виготовленням з нього зброї і знарядь праці. Починається з початку 1-го тис. до н. е. і продовжується до сьогодення.
Основні етапи
Заслуга створення першої розгорнутої періодизації первісної історії належить Моргану Льюїсу. 1877 року Льюїс Морган запропонував періодизацію, критерієм якої слугує рівень розвитку продуктивних сил. Він розділив всю історію людства на три періоди: дикість; варварство; цивілізація (або класове суспільство). Перші два періоди — дикість і варварство відносяться, по Моргану, до первіснообщинного ладу. Кожен період поділяється на нижчу, середню і вищу ступені відповідно до рівня матеріального виробництва. Період дикості відноситься до часу, коли люди жили суто полюванням і збиранням. Період варварства характеризується появою скотарства і землеробства. Фрідріх Енгельс відтворив її в своїй праці «Походження сім'ї, приватної власності і держави», узагальнив періодизацію Моргана і ввів поділ на період привласнюючого господарства і такого, що сам створює, виготовляє. Енгельс разом з тим підкреслював, що вона залишається в силі лише «до тих пір, поки значне розширення матеріалу не змусить внести зміни».
У 40-ві роки XX століття радянські вчені розпочали створювати нову періодизацію історії первісного суспільства у зв'язку з тим, що схема Моргана застаріла. за основу періодизації бере еволюцію форм власності, Н. А. Бутінов — ступінь поділу праці у первісному суспільстві. Більшість вчених в основу періодизації кладуть розвиток форм суспільної організації первісних людей. в 1946 запропонував розділити первісне суспільство на такі періоди: первісне стадо, первісна община (материнський рід), військова демократія. П. П. Єфименко розрізняв періоди: первісне стадо, первісна громада неандертальців, первісна родова община. За М. О. Косвеном: 1) первісне стадо; 2) родовий лад, що підрозділяється на епохи матріархат і патріархат; 3) період військової демократії.
Сучасна історіографія
У сучасній історіографії прийнято таку періодизацію:
- первісне стадо;
- материнський рід (матріархат), який був середнім етапом докласового формації;
- патріархат, який може складатися з двох етапів:
- батьківський рід,
- сусідська община (епоха розкладання первіснообщинного ладу).
Особливість періоду патріархату полягає в тому, що батьківський рід не є універсально-історичною суспільною формою. Не всі первісні народи, що досягли класового суспільства, пережили цей етап. У тих випадках, коли сусідська община безпосередньо виростає з материнського роду, поняття «патріархат» і «сусідська община» збігаються.
Первісне стадо
Первісне стадо — умовна назва людських суспільств, в яких жили первісні люди з моменту виділення людини із світу тварин й до формування родових общин (пізній палеоліт). Первісне стадо — непостійна спільнота, яка виникає й розпадається в залежності від зовнішніх обставин. Перших людських істот учені назвали Homo habilis — людина вміла, тому що люди тієї доби навчилися обробляти каміння й робити з нього знаряддя праці (кам'яні рубила, скребачки, різці та ін.). Внаслідок цього розвинулася рука, людина почала пересуватися на двох кінцівках. Звідси й друга назва — Homo erectus — людина прямостояча.
Вижити поодинці в суворих умовах дикої природи було неможливо. Полювати, збирати їжу та відбиватися від хижих звірів значно легше колективом. Так виникає первісне людське стадо, що стало першою суспільною формою об'єднання людей. Від тваринного стада його відрізняло те, що члени стада допомагали один одному, споруджували сховища-житла, де переховувалися від холодів і негоди, виховували дітей та передавали їм життєвий досвід. Людина жила тепер у колективі, у якому для елементарного порозуміння необхідне спілкування. Археологічні знахідки свідчать про те, що провідним заняттям первісних людей було полювання на великих тварин. Воно («Полювання» за ред.Marina Gavrishko) більшою мірою, ніж збиральництво спонукало найдавніших людей удосконалювати знаряддя праці, сприяло згуртуванню первісного стада, його перетворенню на Homo sapiens.
Отже, у первісної людини розвивається мозок, і виникає мова як засіб спілкування. Таку людину вчені називають неандертальцем (термін походить від назви долини Неандер біля Дюссельдорфа в Німеччині, де вперше знайдено залишки людей подібної будови). На території сучасної України знайдено кістки десятьох неандертальців, що жили 50—100 тис. років тому.
Кіїк-Коба — печера за 25 км від Сімферополя. У 1924—1926 pp. тут знайдено залишки палеолітичної стоянки мустьєрської епохи. Це перша знахідка решток первісної людини (неандертальця) на території України.
Близько 100 тис. років тому, в Пізньому Плейстоцені, в житті первісних людей відбулися значні зміни. Відбулося нове значне похолодання клімату, і «на Європу насунувся великий льодовик», тобто розвинулася чергова холодна епоха, яка супроводжувалася значним розвитком покривних зледенінь. Навколишній світ, до якого люди пристосувалися, змінився. Замість слонів, гіпопотамів і тигрів з'явилися величезні мамути, печерні ведмеді, північні олені та інші пристосовані до холодів тварини. У цей час людям довелося вчитися виготовляти одяг, розпалювати вогнище, будувати житло. Помітно вдосконалилися кам'яні знаряддя праці: з'явилися ножеподібні пластини, списи-дротики зі спеціальними загостреними кінцями, вироби з кісток і рогу тварин.
Найбільшим досягненням дородового суспільства стало освоєння вогню.
Первісне стадо було першим етапом у розвитку людської цивілізації. Його найважливіші риси:
- рівність усіх членів суспільства;
- колективний характер праці;
- спільна власність на знаряддя та результати праці;
- низька продуктивність праці.
Перехід від середнього палеоліту до пізнього супроводжувався корінною перебудовою структури найдавніших людських общин: первісне стадо трансформувалося в родоплемінну організацію. Рід (спочатку материнський рід, а пізніше і батьківський рід) був общиною — колективом кровних родичів, між якими категорично заборонялися шлюбні відносини. Рід жив і трудився спільно, мав спільне майно. Склалися різноманітні соціальні зв'язки.
Матріархат
Матріархат — термін, уживаний для позначення материнського роду, першої універсальної стадії в історії людства, яка настає безпосередньо за епохою первісного стада. Охоплює період від верхнього палеоліту до розвинутого неоліту. Характеризується домінуючим становищем жінки в суспільстві, матрілінійністю (по материнській лінії) спадкування майна. Основний господарський колектив — материнська родова община. Суспільство має характер дуально-родової організації, яка об'єднує шлюбними відносинами два екзогамних матрілінійних роди. Шлюб має форму групового, який з часом переходить в парний шлюб з роздільним (дислокальним) проживанням подружжя. На пізніших етапах розвитку матріархату переходить в парний шлюб з матрілокальним шлюбним поселенням (поширена в давнину при матріархаті форма шлюбного поселення, за якою чоловік переходить на проживання в родову общину дружини). Матрілокальність' — перша форма спільного проживання шлюбної пари.
Патріархат
Патріархат (від грец. πατήρ — батько і ἀρχή — початок, влада) — останній період первіснообщинного ладу, наступний за матріархатом; форма родової організації первіснообщинного ладу, що характеризується провідною роллю чоловіка в суспільному виробництві (полювання, рибальство, скотарство та інші важливі для існування колективу роботи) і соціального життя родової общини (управління її справами, регулювання відносин її членів, відправлення релігійних обрядів). Патріархату властиві патрілокальність (прихід жінок у сім'ї родових общин) і патрілінійність (батьківський рахунок спорідненості). Сучасна наука розрізняє ранній патріархат, оснований на , і пізній патріархат, в якому здійснився перехід від парної сім'ї до моногамії.
У період патріархату первісне суспільство вступило у період розкладу: зміцнювалась патріархальна сім'я, поглиблювалася майнова нерівність общинників, з'являлись багаті і бідні, виникала приватна власність, а з нею почали зароджуватися класи. У деяких країнах вже в період енеоліту виникають найдавніші рабовласницькі держави, але на більшості території зберігався ще первіснообщинний лад.
Влада і соціальні норми у первісному суспільстві
Для цього періоду існування людства характерна відсутність політичної влади та державних інститутів. Соціальні норми в цей період мають характер звичаїв, традицій, обрядів і табу. Члени первісного суспільства були рівні, вони не поділялися на керуючих та керованих, тому політична влада була відсутня. Однак владні інститути все-таки існували: члени первісного суспільства підпорядковувалися старійшинам, вождям, проте це підпорядкування було засновано на авторитеті цих людей, підкріпленим можливістю силового впливу на тих, хто відмовився підкорятися . Життя в первісному суспільстві (видобуток їжі, шлюбно-сімейні та інші відносини між людьми) не було хаотичним, воно підпорядковувалося певним звичаям і традиціям, в яких закріплювалися ритуали, обряди, табу (заборони вчиняти певні дії) та інші правила поведінки людей в певних життєвих ситуаціях . Ці норми, як правило, виконувалися добровільно: за звичкою, в рамках наслідування іншим членам товариства або в силу їхньої корисності. Тим не менше, порушення цих норм могло спричинити покарання, аж до вигнання з общини (яке практично неминуче призводило до смерті вигнаного) . У науці питання про те, чи можна вважати ці соціальні норми правом або , є дискусійним.
Релігійні погляди
Релігійні погляди людства почали виникати на відносно зрілому етапі його розвитку, коли набула розвитку здатність до абстрактного мислення. Людина була безсилою в боротьбі з невідомими і незрозумілими для неї силами навколишньої природи. Зароджуються релігійні вірування. Творчі здібності людини знайшли вихід у таких ранніх формах релігії, як тотемізм, фетишизм і магія. У первісну добу вони ще не складали єдиної системи. Залежно від умов проживання, кліматичних, ландшафтних особливостей ареалу, де існувала первісна спільнота, тваринного і людського оточення, що час від часу зазнавали змін, змінювалися й притаманні людині релігійні уявлення. Значною мірою ці зміни були зумовлені й розвитком людського мислення.
Культура первісного суспільства
Походження культури безпосередньо пов'язане з походженням людства. Протягом тисячоліть відбувався вкрай повільний, але надзвичайно важливий для подальшої культурної еволюції процес обмеження біологічних інстинктів первісної людини, що був пов'язаний із формуванням норм поведінки, обов'язкових для кожного члена первісного стада. Поєднання матеріального й духовного факторів у житті первісного суспільства й стало початком зародження культури, як синкретичного явища, що невід'ємно пов'язує людські почуття, волю, інтелект з оточуючим природним середовищем. Поступово матеріальна культура первісного суспільства розвивалася й вдосконалювалася (знаряддя праці: різці, голки, сокира, лук, стріли), але найбільшого успіху людство досягло у сфері облаштування соціальних відносин, насамперед, приборканні тваринного начала в первісному стаді в цілому і в кожному з його членів зокрема трипільська культура.
ХІХ та початок ХХ століття інколи називають часом археологічних відкриттів. Саме тоді Г.Шліманн розкопав Трою, Мікени, Тірінф, А.Еванс виявив залишки палацової держави, яку назвав мінойською, а також записів (лінійне письмо А і Б). В Україні теж було зроблено багато досліджень, і особливу увагу привернули до себе роботи В.Хвойки, який з 1893 року проводив розкопи в Києві на вулиці Кирилівській, і ці знахідки були відмінні від знайдених раніше. Незабаром у 1896 році В.Хвойка проводить розкопи і в селі Трипілля, де виявляє пам'ятки тієї ж культури, що й знайдена ним у Києві. Звідти, від назви села, і пішла назва культури — трипільська.
Величезний інтерес до знахідок проявили такі історики, як Е.Штерн (1901—1902 р. — розкопав пам'ятки аналогічного характеру), В. Б. Антонович і Хв. Вовк. Пізніше, у радянський час, цю культуру досліджували такі вчені, як Т.Пассек, С.Бібіков, Є.Черниш, В.Маркевич, В.Збенович, В. Круц, Т. Мовша, М. Шмаглій, О. Цвек та досліджувалась вже переважно територія Румунії і західної України, де, за думкою цих учених, ця культура зароджувалась.
У наш час трипільську культуру досліджують такі вчені, як Н.Бурдо, М. Відейко, О. Корвін-Піотровський, Е. Овчинников, С. Рижов та Л.Кульчицька.
Існують різні думки щодо походження трипільської культури. За В.Хвойкою, наприклад, це було автохтонне населення (предки слов'ян), яке жило на території Середньої Наддніпрянщини. Чи є така думка абсолютно вірною? Адже автохтонна культура, яка існувала до трипільської, була відкрита лише у 40-50х роках ХХ століття українським археологом В.Даниленком, і лише тоді стало можливим говорити про її спорідненість з трипільською. Крім того, за П.Третьяковим, прослов'яни у IV—III тисячоліттях до н. е. існували на північніших землях. Тому, напевно, гіпотеза В.Маркевича та В.Даниленка, за якою місцеві племена дністровського варіанту буго-дністровської культури були швидко асимільовані боянськими (балкано-дунайськими) прийшлими племенами, і трипільська культура — не що інше, як синтез цих двох культур, здається ймовірнішою. Внесок до цієї теорії зробив і В.Збенович, який приєднався до думки своїх попередників, але доводив відсутність впливу буго-дністровської культури, що також цілком можливо. До того ж пам'ятки бугодністровської культури відсутні на Буковині та у Трансильванії, де відкрито найдавніші поселення культурного комплексу Прекукутень-Трипілля А. А на Південному Бузі трипільці з'являються лише через 200—400 років після формування своєї культури..
-
- Печера Ласко
- Печера Ласко
- Печера Ласко
- Печера Ласко. Сцена у «котячому лазі»
- Печера Ласко. Зображення людини і бізона в «шахті»
-
-
-
- Альтаміра. Бізон
- Альтаміра. Бізон
- Альтаміра. Бізон
- Петрогліф. Антилопа або газель. Алжир
Див. також
Примітки
- К. Маркс, Ф. Энгельс. Соч., т. 21, с. 28.
- Ю. В. Кнышенко. История первобытного общества. Изв-во Ростовского университета,1973, с.56
- Ю. В. Кнышенко. История первобытного общества. Изв-во Ростовского университета,1973, с.148
Джерела та література
- Ю. В. Павленко. Первісність, первісне суспільство // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2011. — Т. 8 : Па — Прик. — С. 111. — .
- К. Маркс, Ф. Энгельс. Избранные произведения в 3-х т. Т. 3//Ф. Энгельс. Происхождение семьи, частной собственности и государства. — М., «Политиздат», 1986 (рос.)
- Советская историческая энциклопедия. — М., изд-во « Советская энциклопедия», 1966, с.182(рос.)
- В. П. Алексеев. Становление человека. — М., Политиздат, 1984. (рос.)
- В. П. Алексеев, А. И. Першищ. История первобытного общества. — М., 2001 (рос.)
- Ю. В. Бромлей, А. И. Першиц. Ф. Энгельс и проблемы первобытной истории.//Сб. «Проблемы этнографии и антропологии в свете научного наследия Ф. Энгельса». — М., 1972 (рос.)
- А. И. Першищ, А. Л. Монгайт, В. П. Алексеев. История первобытного общества. — М., Высшая школа, 1974 (рос.)
- М. Иди. Недостающее звено. — М., изв-во «Мир», 1977 (рос.)
- Григорьев Г. П. Начало верхнего палеолита и происхождение Homo sapiens. — Л., 1968 (рос.)
- Тит Лукреций Кар «О природе вещей», 925 — 1270(рос.)
- Тайлор Е.. Первобытная культура. — М., 1989
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Первісне суспільство
- (рос.)
- Мораль первісного суспільства Тофтул М. Г. Сучасний словник з етики. — Житомир: Вид-во ЖДУ ім. І. Франка, 2014. — 416с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pervisnij period trivalij period v istoriyi lyudstva vid pochatkovogo etapu stanovlennya lyudini ta suspilstva i do viniknennya pershih civilizacij Period v istoriyi lyudstva do vinahodu pisemnosti pislya chogo z yavlyayetsya mozhlivist istorichnih doslidzhen U riznih narodiv cej proces vidbuvavsya v rizni istorichni termini a deyaki narodi zhivut v umovah pervisnosti dosi U suchasnij nauci prijnyato rozriznyuvati vlasne pervisnu kulturu yaka isnuvala do viniknennya pershih civilizacij na Zemli kinec IV pochatok III tis do n e i tradicijnu pervisnu kulturu Pervisne suspilstvo Istorichnij periodpreistoriyaNaskelnij zhivopis v pecheri Lasko piznij paleolit TerminologiyaSinonimom doistorichnogo periodu ye termin praistoriyi yakij v ukrayinskij literaturi vzhivayetsya ridshe nizh analogichni termini v zarubizhnij literaturi angl prehistory nim Urgeschichte Dlya poznachennya finalnoyi stadiyi doistorichnoyi epohi bud yakoyi kulturi koli sama vona she ne stvorila svoyeyi pisemnosti ale vzhe zgaduyetsya v pismovih pam yatkah inshih narodiv u zarubizhnij literaturi neridko vikoristovuyetsya termin protoistoriya angl protohistory nim Vorgeschichte U marksizmi vikoristovuvavsya termin pervisnoobshinnij lad yakij oznachav najpershu suspilno ekonomichnu formaciyu Na dumku marksistiv vsi chleni suspilstva v cej chas perebuvali v odnakovomu vidnoshenni do zasobiv virobnictva a sposib otrimannya chastki yakij voni nazivali pervisnij komunizm buv yedinim dlya vsih Vid nastupnih za nim etapiv suspilnogo rozvitku pervisnoobshinnij lad vidriznyavsya vidsutnistyu privatnoyi vlasnosti klasiv i derzhavi Marksistska teoriya rozvitku pervisnogo suspilstva vikladena v roboti Fridriha Engelsa Pohodzhennya rodini privatnoyi vlasnosti ta derzhavi Zagalna harakteristikaEposi pervisnosti vlastivi taki osoblivosti vidbuvavsya antropogenez biologichna evolyuciya lyudini sho zavershilasya na dumku riznih vchenih vid 40 do 100 tisyach rokiv tomu viniknennyam vidu lyudina rozumna Homo sapiens a takozh osnovnih lyudskih ras nadali glibokih evolyucijnih zmin v biologichnij prirodi lyudini vzhe ne vidbuvalosya jshlo formuvannya mislennya abo intelektu lyudini yiyi movi v podalshi periodi voni lishe rozvivalisya lyudstvo rozpovsyudilosya po vsih kontinentah lyudi perehodyat do vidtvoryuvalnogo gospodarstva vid polyuvannya i zbiralnictva do zemlerobstva i skotarstva poryad z antropogenezom rozvertayetsya sociogenez formuvannya suspilnih form zhittya u viglyadi rodovoyi a potim rodopleminnoyi organizaciyi skladayutsya pershi svitoglyadni uyavlennya ranni formi religijnih uyavlen mifologichnih sistem Sered cih najvazhlivishih procesiv sho zaklali fundament istoriyi lyudstva stoyit i skladannya kulturi yak specifichnoyi sferi lyudskogo suspilstva Prichomu dlya rannih etapiv istoriyi harakterna yednist zakonomirnostej spilnist viyaviv stanovlennya kulturi u riznih narodiv Specifichnoyu risoyu pervisnoyi kulturi buv yiyi sinkretizm nerozchlenenist koli ni formi svidomosti ni vidi diyalnosti ni formi kulturi ne viddilyalisya i ne protistavlyalisya odin odnomu Bud yakij vid diyalnosti peredbachav i mistiv v sobi vsi inshi U pervisnomu suspilstvi v golovnomu zanyatti lyudej polyuvanni buli poyednani tehnologichni prijomi vigotovlennya znaryad praci stihijni znannya pro zvichki tvarin socialni zv yazki sho virazhayutsya v formi polyuvannya individualna kolektivna religijni uyavlennya magichni diyi po zabezpechennyu uspihu yaki svoyeyu chergoyu vklyuchali elementi hudozhnoyi kulturi pisni tanci zhivopis Same vnaslidok takogo sinkretizmu harakteristika kulturi pervisnogo suspilstva peredbachaye cilisnij rozglyad yavish jogo materialnoyi i duhovnoyi kulturi chitke usvidomlennya umovnosti takogo rozpodilu Arheologichna klasifikaciyaLukrecij Kar u tvori Pro prirodu rechej zaproponuvav vikoristovuvati yak kriterij periodizaciyi zminu znaryad praci tobto zaminu kam yanih znaryad midnimi a midnih zaliznimi Zh Kondorse XVIII st vviv podil istoriyi pervisnogo suspilstva za tipami gospodaryuvannya mislivstvo ta ribalstvo skotarstvo zemlerobstvo A Fergyuson XVIII st yak kriterij periodizaciyi visunuv stupin osvoyennya kulturi dikist varvarstvo civilizaciya Teoriyi sho tak chi inakshe poyasnyuyut istoriyu pervisnogo suspilstva z yavilisya XIX st Poyasnennyam comu faktu mozhe sluzhiti vidkrittya ta cilespryamovane j planomirne doslidzhennya reliktovih suspilstv J Bahofen rozvinuv ideyu pro matriarhat U svoyij praci Materinske pravo 1861 vin naukovo obgruntuvav isnuvannya v istoriyi lyudstva universalnoyi epohi visokogo stanovisha zhinki v suspilnomu zhitti vlastivoyi vsim bez vinyatku narodam u minulomu Prichinu rozvitku pervisnogo suspilstva vin bachiv u zmini religijnih uyavlen U tomu zh XIX st rozpochalasya klasifikaciya pervisnih pam yatok materialnoyi kulturi sho prizvelo do stvorennya naukovo obgruntovanoyi arheologichnoyi periodizaciyi sho pidtverdila gipotezu Lukreciya Kara Danskij uchenij H Tomsen vviv ponyattya troh periodiv kam yanogo midnogo i zaliznogo Francuzkij vchenij stvoriv periodizaciyu paleolitu davnya kam yana doba a shvedskij vchenij arheolog Oskar Montelius neolitu nova kam yana doba bronzovoyi ta rannoyi zaliznoyi dobi Usi sistemi periodizaciyi po svoyemu nedoskonali Isnuye chimalo prikladiv koli kam yani znaryaddya paleolitichnoyi abo mezolitichnoyi formi vikoristovuvalisya u narodiv Dalekogo Shodu v XVI XVII st pri comu v nih isnuvali rodove suspilstvo i rozvineni formi religiyi sim yi U nash chas koli vvazhayetsya sho zagalnolyudska periodizaciyu pervisnogo ladu zakinchuyetsya na mezoliti koli kulturnij rozvitok rizko priskorivsya i protikav u riznih narodiv riznimi tempami Pri comu kulturi sho isnuvali odnochasno mozhut perebuvati na riznih stupenyah rozvitku u zv yazku z chim napriklad neolitichni kulturi mozhut susiditi z kulturami bronzovoyi dobi Najbilsh rozroblenoyu ye arheologichna periodizaciya v osnovi yakoyi lezhit zistavlennya vigotovlenih lyudinoyu znaryad praci yih materialiv form zhitel pohovan i t d Za cim principom istoriya lyudstva perevazhno podilyayetsya na kam yanu dobu bronzovu dobu i zaliznu dobu Najbilsha zasluga u stvorenni suchasnoyi arheologichnoyi klasifikaciyi nalezhit francuzkomu vchenomu i jogo spivvitchiznikovi Nizhche navoditsya zagalnoprijnyata v nash chas koli arheologichna periodizaciya osnovnih etapiv rozvitku lyudstva Epoha Period u Yevropi Periodizaciya Harakteristika Vidi lyudini Starodavnya kam yana doba abo paleolit najdavnishij ta najdovshij period v istoriyi lyudstva Nazva pohodit vid greckih sliv palaios starodavnij ta lithos kamin 2 4 mln 10000 do n e Rannij paleolit 2 4 mln 600000 do n e Serednij paleolit 600 000 35 000 do n e Piznij paleolit 35000 10000 do n e Chas mislivciv i zbirachiv Poyava kremniyevih znaryad praci yaki postupovo uskladnyuyutsya Gominidi vidi Homo habilis Homo erectus Homo heidelbergensis v serednomu paleoliti Homo neanderthalensis i Homo sapiens Serednokam yana doba abo mezolit 12 000 7 000 do n e Bere pochatok u kinci plejstocenu v Yevropi Mislivci ta zbirachi vigotovlyali znaryaddya praci z kamenyu j kistki a takozh vinajshli luk ta strili Homo sapiens Novokam yana doba abo neolit 7 tis poch 4 tis do n e Rannij neolit Serednij neolit Piznij neolit Viniknennya neolitu pov yazuyut z neolitichnoyu revolyuciyeyu Z yavlyayetsya keramika blizko 12000 rokiv tomu novi sposobi vedennya gospodarstva zemlerobstvo skotarstvo Piznij neolit neridko perehodit u nastupnij etap midnu dobu abo eneolit bez rozrivu v kulturnij spadkoyemnosti Ostannij harakterizuyetsya drugoyu virobnichoyu revolyuciyeyu najvazhlivishoyu oznakoyu yakoyi ye poyava metalevih znaryad praci Homo sapiens Bronzova doba 3500 1200 do n e Rannya istoriya Rozpovsyudzhennya metalurgiyi dozvolilo otrimuvati ta obroblyati metali zoloto mid bronzu Pershi pismovi dzherela v Perednij Aziyi i Homo sapiens Zalizna doba pochinayuchi z 1200 do n e Rannya istoriya bl 800 500 do n e Antichnist 500 do n e 500 n e Serednovichchya bl 500 do ser 17 st Nova istoriya z ser 17 st Homo sapiens Arheologichna klasifikaciya rozkrivayuchi poslidovni etapi evolyuciyi znaryad praci vstanovlyuye i osnovni stadiyi v rozvitku produktivnih sil suspilstva sho ye neobhidnoyu umovoyu dlya stvorennya periodizaciyi istoriyi pervisnoobshinnogo ladu Odnak vona ne mozhe buti viznachalnoyu pri periodizaciyi istoriyi pervisnogo suspilstva bo ne mozhna suditi za znaryaddyami praci pro harakter suspilnih vidnosin lyudej Kam yana doba Dokladnishe Kam yana doba Kam yana doba period v istoriyi lyudstva pid chas yakogo znaryaddya praci ta zbroya vigotovlyalasya z kamenyu dereva ta kistki Vona podilyayetsya na tri periodi paleolit davnya kam yana doba yaka harakterizuyetsya vikoristannyam kremenevih znaryad praci osnovni zanyattya polyuvannya ta zbiralnictvo mezolit serednya kam yana doba sho trivala vid 10 tis do 7 tis rokiv do n e neolit nova kam yana doba harakterizuyetsya poyavoyu lyudini suchasnogo tipu vikoristannyam vinyatkovo kremenevih kam yanih kistyanih znaryad praci vigotovlenih z vikoristannyam tehniki sverdlinnya ta shlifuvannya rozpovsyudzhennyam keramiki tkactva tak zvana neolitichna revolyuciya Trivala vid 6 do 4 tis rokiv do n e period perehodu vid ribalstva ta polyuvannya do zemlerobstva j skotarstva Midna doba Dokladnishe Midna doba Midna doba midno kam yana doba Kalkola grec xalkos mid grec li8os kamin abo eneolit lat aeneus midnij grec li8os kamin period v istoriyi pervisnogo suspilstva perehidnij period vid kam yanoyi do bronzovoyi dobi Priblizno ohoplyuye period 4 3 tis Do n e ale na deyakih teritoriyah isnuye i dovshe a na deyakih vidsutnij zovsim Najchastishe eneolit vklyuchayut v bronzovu dobu ale inodi vvazhayut i okremim periodom Za chasiv eneolitu buli poshireni midni znaryaddya ale perevazhali ranishe kam yani Bronzova doba Dokladnishe Bronzova doba Zolotij sholom piznya bronzova doba Kultura Kastro Bronzova doba period v istoriyi pervisnogo suspilstva sho harakterizuyetsya providnoyu rollyu virobiv z bronzi sho bulo pov yazano z polipshennyam obrobki takih metaliv yak mid i olovo oderzhuvanih z rudnih rodovish i nastupnim oderzhannyam z nih bronzi Bronzova doba ye drugoyu piznoyu fazoyu epohi rannogo metalu sho zminila midnu dobu i pereduvala zaliznij dobi V cilomu hronologichni ramki bronzovogo stolittya 35 33 13 11 st do n e ale u riznih kultur voni vidriznyayutsya U Shidnomu Seredzemnomor yi kinec bronzovogo stolittya pov yazanij z majzhe sinhronnim rujnuvannyam vsih miscevih civilizacij na rubezhi XIII XII st do n e vidomim yak bronzovij kolaps todi yak na zahodi Yevropi perehid vid bronzovoyi do zaliznoyi dobi zatyaguyetsya she na kilka stolit i zavershuyetsya poyavoyu pershih kultur antichnosti antichnoyi Greciyi i Starodavnogo Rimu Periodi bronzovoyi dobi Rannya bronzova doba Serednya bronzova doba Piznya bronzova doba Zalizna doba Dokladnishe Zalizna doba Zalizna doba istorichnij period yakij harakterizuyetsya pochatkom obrobki zaliza ta vigotovlennyam z nogo zbroyi i znaryad praci Pochinayetsya z pochatku 1 go tis do n e i prodovzhuyetsya do sogodennya Osnovni etapiZasluga stvorennya pershoyi rozgornutoyi periodizaciyi pervisnoyi istoriyi nalezhit Morganu Lyuyisu 1877 roku Lyuyis Morgan zaproponuvav periodizaciyu kriteriyem yakoyi sluguye riven rozvitku produktivnih sil Vin rozdiliv vsyu istoriyu lyudstva na tri periodi dikist varvarstvo civilizaciya abo klasove suspilstvo Pershi dva periodi dikist i varvarstvo vidnosyatsya po Morganu do pervisnoobshinnogo ladu Kozhen period podilyayetsya na nizhchu serednyu i vishu stupeni vidpovidno do rivnya materialnogo virobnictva Period dikosti vidnositsya do chasu koli lyudi zhili suto polyuvannyam i zbirannyam Period varvarstva harakterizuyetsya poyavoyu skotarstva i zemlerobstva Fridrih Engels vidtvoriv yiyi v svoyij praci Pohodzhennya sim yi privatnoyi vlasnosti i derzhavi uzagalniv periodizaciyu Morgana i vviv podil na period privlasnyuyuchogo gospodarstva i takogo sho sam stvoryuye vigotovlyaye Engels razom z tim pidkreslyuvav sho vona zalishayetsya v sili lishe do tih pir poki znachne rozshirennya materialu ne zmusit vnesti zmini U 40 vi roki XX stolittya radyanski vcheni rozpochali stvoryuvati novu periodizaciyu istoriyi pervisnogo suspilstva u zv yazku z tim sho shema Morgana zastarila za osnovu periodizaciyi bere evolyuciyu form vlasnosti N A Butinov stupin podilu praci u pervisnomu suspilstvi Bilshist vchenih v osnovu periodizaciyi kladut rozvitok form suspilnoyi organizaciyi pervisnih lyudej v 1946 zaproponuvav rozdiliti pervisne suspilstvo na taki periodi pervisne stado pervisna obshina materinskij rid vijskova demokratiya P P Yefimenko rozriznyav periodi pervisne stado pervisna gromada neandertalciv pervisna rodova obshina Za M O Kosvenom 1 pervisne stado 2 rodovij lad sho pidrozdilyayetsya na epohi matriarhat i patriarhat 3 period vijskovoyi demokratiyi Suchasna istoriografiya U suchasnij istoriografiyi prijnyato taku periodizaciyu pervisne stado materinskij rid matriarhat yakij buv serednim etapom doklasovogo formaciyi patriarhat yakij mozhe skladatisya z dvoh etapiv batkivskij rid susidska obshina epoha rozkladannya pervisnoobshinnogo ladu Osoblivist periodu patriarhatu polyagaye v tomu sho batkivskij rid ne ye universalno istorichnoyu suspilnoyu formoyu Ne vsi pervisni narodi sho dosyagli klasovogo suspilstva perezhili cej etap U tih vipadkah koli susidska obshina bezposeredno virostaye z materinskogo rodu ponyattya patriarhat i susidska obshina zbigayutsya Pervisne stado Dokladnishe Pervisne stado Pervisne stado umovna nazva lyudskih suspilstv v yakih zhili pervisni lyudi z momentu vidilennya lyudini iz svitu tvarin j do formuvannya rodovih obshin piznij paleolit Pervisne stado nepostijna spilnota yaka vinikaye j rozpadayetsya v zalezhnosti vid zovnishnih obstavin Pershih lyudskih istot ucheni nazvali Homo habilis lyudina vmila tomu sho lyudi tiyeyi dobi navchilisya obroblyati kaminnya j robiti z nogo znaryaddya praci kam yani rubila skrebachki rizci ta in Vnaslidok cogo rozvinulasya ruka lyudina pochala peresuvatisya na dvoh kincivkah Zvidsi j druga nazva Homo erectus lyudina pryamostoyacha Vizhiti poodinci v suvorih umovah dikoyi prirodi bulo nemozhlivo Polyuvati zbirati yizhu ta vidbivatisya vid hizhih zviriv znachno legshe kolektivom Tak vinikaye pervisne lyudske stado sho stalo pershoyu suspilnoyu formoyu ob yednannya lyudej Vid tvarinnogo stada jogo vidriznyalo te sho chleni stada dopomagali odin odnomu sporudzhuvali shovisha zhitla de perehovuvalisya vid holodiv i negodi vihovuvali ditej ta peredavali yim zhittyevij dosvid Lyudina zhila teper u kolektivi u yakomu dlya elementarnogo porozuminnya neobhidne spilkuvannya Arheologichni znahidki svidchat pro te sho providnim zanyattyam pervisnih lyudej bulo polyuvannya na velikih tvarin Vono Polyuvannya za red Marina Gavrishko bilshoyu miroyu nizh zbiralnictvo sponukalo najdavnishih lyudej udoskonalyuvati znaryaddya praci spriyalo zgurtuvannyu pervisnogo stada jogo peretvorennyu na Homo sapiens Otzhe u pervisnoyi lyudini rozvivayetsya mozok i vinikaye mova yak zasib spilkuvannya Taku lyudinu vcheni nazivayut neandertalcem termin pohodit vid nazvi dolini Neander bilya Dyusseldorfa v Nimechchini de vpershe znajdeno zalishki lyudej podibnoyi budovi Na teritoriyi suchasnoyi Ukrayini znajdeno kistki desyatoh neandertalciv sho zhili 50 100 tis rokiv tomu Kiyik Koba pechera za 25 km vid Simferopolya U 1924 1926 pp tut znajdeno zalishki paleolitichnoyi stoyanki mustyerskoyi epohi Ce persha znahidka reshtok pervisnoyi lyudini neandertalcya na teritoriyi Ukrayini Blizko 100 tis rokiv tomu v Piznomu Plejstoceni v zhitti pervisnih lyudej vidbulisya znachni zmini Vidbulosya nove znachne poholodannya klimatu i na Yevropu nasunuvsya velikij lodovik tobto rozvinulasya chergova holodna epoha yaka suprovodzhuvalasya znachnim rozvitkom pokrivnih zledenin Navkolishnij svit do yakogo lyudi pristosuvalisya zminivsya Zamist sloniv gipopotamiv i tigriv z yavilisya velichezni mamuti pecherni vedmedi pivnichni oleni ta inshi pristosovani do holodiv tvarini U cej chas lyudyam dovelosya vchitisya vigotovlyati odyag rozpalyuvati vognishe buduvati zhitlo Pomitno vdoskonalilisya kam yani znaryaddya praci z yavilisya nozhepodibni plastini spisi drotiki zi specialnimi zagostrenimi kincyami virobi z kistok i rogu tvarin Najbilshim dosyagnennyam dorodovogo suspilstva stalo osvoyennya vognyu Pervisne stado bulo pershim etapom u rozvitku lyudskoyi civilizaciyi Jogo najvazhlivishi risi rivnist usih chleniv suspilstva kolektivnij harakter praci spilna vlasnist na znaryaddya ta rezultati praci nizka produktivnist praci Perehid vid serednogo paleolitu do piznogo suprovodzhuvavsya korinnoyu perebudovoyu strukturi najdavnishih lyudskih obshin pervisne stado transformuvalosya v rodopleminnu organizaciyu Rid spochatku materinskij rid a piznishe i batkivskij rid buv obshinoyu kolektivom krovnih rodichiv mizh yakimi kategorichno zaboronyalisya shlyubni vidnosini Rid zhiv i trudivsya spilno mav spilne majno Sklalisya riznomanitni socialni zv yazki Matriarhat Dokladnishe Matriarhat Matriarhat termin uzhivanij dlya poznachennya materinskogo rodu pershoyi universalnoyi stadiyi v istoriyi lyudstva yaka nastaye bezposeredno za epohoyu pervisnogo stada Ohoplyuye period vid verhnogo paleolitu do rozvinutogo neolitu Harakterizuyetsya dominuyuchim stanovishem zhinki v suspilstvi matrilinijnistyu po materinskij liniyi spadkuvannya majna Osnovnij gospodarskij kolektiv materinska rodova obshina Suspilstvo maye harakter dualno rodovoyi organizaciyi yaka ob yednuye shlyubnimi vidnosinami dva ekzogamnih matrilinijnih rodi Shlyub maye formu grupovogo yakij z chasom perehodit v parnij shlyub z rozdilnim dislokalnim prozhivannyam podruzhzhya Na piznishih etapah rozvitku matriarhatu perehodit v parnij shlyub z matrilokalnim shlyubnim poselennyam poshirena v davninu pri matriarhati forma shlyubnogo poselennya za yakoyu cholovik perehodit na prozhivannya v rodovu obshinu druzhini Matrilokalnist persha forma spilnogo prozhivannya shlyubnoyi pari Patriarhat Dokladnishe Patriarhat epoha Patriarhat vid grec pathr batko i ἀrxh pochatok vlada ostannij period pervisnoobshinnogo ladu nastupnij za matriarhatom forma rodovoyi organizaciyi pervisnoobshinnogo ladu sho harakterizuyetsya providnoyu rollyu cholovika v suspilnomu virobnictvi polyuvannya ribalstvo skotarstvo ta inshi vazhlivi dlya isnuvannya kolektivu roboti i socialnogo zhittya rodovoyi obshini upravlinnya yiyi spravami regulyuvannya vidnosin yiyi chleniv vidpravlennya religijnih obryadiv Patriarhatu vlastivi patrilokalnist prihid zhinok u sim yi rodovih obshin i patrilinijnist batkivskij rahunok sporidnenosti Suchasna nauka rozriznyaye rannij patriarhat osnovanij na i piznij patriarhat v yakomu zdijsnivsya perehid vid parnoyi sim yi do monogamiyi U period patriarhatu pervisne suspilstvo vstupilo u period rozkladu zmicnyuvalas patriarhalna sim ya pogliblyuvalasya majnova nerivnist obshinnikiv z yavlyalis bagati i bidni vinikala privatna vlasnist a z neyu pochali zarodzhuvatisya klasi U deyakih krayinah vzhe v period eneolitu vinikayut najdavnishi rabovlasnicki derzhavi ale na bilshosti teritoriyi zberigavsya she pervisnoobshinnij lad Vlada i socialni normi u pervisnomu suspilstviDlya cogo periodu isnuvannya lyudstva harakterna vidsutnist politichnoyi vladi ta derzhavnih institutiv Socialni normi v cej period mayut harakter zvichayiv tradicij obryadiv i tabu Chleni pervisnogo suspilstva buli rivni voni ne podilyalisya na keruyuchih ta kerovanih tomu politichna vlada bula vidsutnya Odnak vladni instituti vse taki isnuvali chleni pervisnogo suspilstva pidporyadkovuvalisya starijshinam vozhdyam prote ce pidporyadkuvannya bulo zasnovano na avtoriteti cih lyudej pidkriplenim mozhlivistyu silovogo vplivu na tih hto vidmovivsya pidkoryatisya Zhittya v pervisnomu suspilstvi vidobutok yizhi shlyubno simejni ta inshi vidnosini mizh lyudmi ne bulo haotichnim vono pidporyadkovuvalosya pevnim zvichayam i tradiciyam v yakih zakriplyuvalisya rituali obryadi tabu zaboroni vchinyati pevni diyi ta inshi pravila povedinki lyudej v pevnih zhittyevih situaciyah Ci normi yak pravilo vikonuvalisya dobrovilno za zvichkoyu v ramkah nasliduvannya inshim chlenam tovaristva abo v silu yihnoyi korisnosti Tim ne menshe porushennya cih norm moglo sprichiniti pokarannya azh do vignannya z obshini yake praktichno neminuche prizvodilo do smerti vignanogo U nauci pitannya pro te chi mozhna vvazhati ci socialni normi pravom abo ye diskusijnim Religijni poglyadiDokladnishe Pohodzhennya religijnih uyavlen Religijni poglyadi lyudstva pochali vinikati na vidnosno zrilomu etapi jogo rozvitku koli nabula rozvitku zdatnist do abstraktnogo mislennya Lyudina bula bezsiloyu v borotbi z nevidomimi i nezrozumilimi dlya neyi silami navkolishnoyi prirodi Zarodzhuyutsya religijni viruvannya Tvorchi zdibnosti lyudini znajshli vihid u takih rannih formah religiyi yak totemizm fetishizm i magiya U pervisnu dobu voni she ne skladali yedinoyi sistemi Zalezhno vid umov prozhivannya klimatichnih landshaftnih osoblivostej arealu de isnuvala pervisna spilnota tvarinnogo i lyudskogo otochennya sho chas vid chasu zaznavali zmin zminyuvalisya j pritamanni lyudini religijni uyavlennya Znachnoyu miroyu ci zmini buli zumovleni j rozvitkom lyudskogo mislennya Kultura pervisnogo suspilstvaDokladnishe Pervisna kultura Pohodzhennya kulturi bezposeredno pov yazane z pohodzhennyam lyudstva Protyagom tisyacholit vidbuvavsya vkraj povilnij ale nadzvichajno vazhlivij dlya podalshoyi kulturnoyi evolyuciyi proces obmezhennya biologichnih instinktiv pervisnoyi lyudini sho buv pov yazanij iz formuvannyam norm povedinki obov yazkovih dlya kozhnogo chlena pervisnogo stada Poyednannya materialnogo j duhovnogo faktoriv u zhitti pervisnogo suspilstva j stalo pochatkom zarodzhennya kulturi yak sinkretichnogo yavisha sho nevid yemno pov yazuye lyudski pochuttya volyu intelekt z otochuyuchim prirodnim seredovishem Postupovo materialna kultura pervisnogo suspilstva rozvivalasya j vdoskonalyuvalasya znaryaddya praci rizci golki sokira luk strili ale najbilshogo uspihu lyudstvo dosyaglo u sferi oblashtuvannya socialnih vidnosin nasampered priborkanni tvarinnogo nachala v pervisnomu stadi v cilomu i v kozhnomu z jogo chleniv zokrema tripilska kultura HIH ta pochatok HH stolittya inkoli nazivayut chasom arheologichnih vidkrittiv Same todi G Shlimann rozkopav Troyu Mikeni Tirinf A Evans viyaviv zalishki palacovoyi derzhavi yaku nazvav minojskoyu a takozh zapisiv linijne pismo A i B V Ukrayini tezh bulo zrobleno bagato doslidzhen i osoblivu uvagu privernuli do sebe roboti V Hvojki yakij z 1893 roku provodiv rozkopi v Kiyevi na vulici Kirilivskij i ci znahidki buli vidminni vid znajdenih ranishe Nezabarom u 1896 roci V Hvojka provodit rozkopi i v seli Tripillya de viyavlyaye pam yatki tiyeyi zh kulturi sho j znajdena nim u Kiyevi Zvidti vid nazvi sela i pishla nazva kulturi tripilska Velicheznij interes do znahidok proyavili taki istoriki yak E Shtern 1901 1902 r rozkopav pam yatki analogichnogo harakteru V B Antonovich i Hv Vovk Piznishe u radyanskij chas cyu kulturu doslidzhuvali taki vcheni yak T Passek S Bibikov Ye Chernish V Markevich V Zbenovich V Kruc T Movsha M Shmaglij O Cvek ta doslidzhuvalas vzhe perevazhno teritoriya Rumuniyi i zahidnoyi Ukrayini de za dumkoyu cih uchenih cya kultura zarodzhuvalas U nash chas tripilsku kulturu doslidzhuyut taki vcheni yak N Burdo M Videjko O Korvin Piotrovskij E Ovchinnikov S Rizhov ta L Kulchicka Isnuyut rizni dumki shodo pohodzhennya tripilskoyi kulturi Za V Hvojkoyu napriklad ce bulo avtohtonne naselennya predki slov yan yake zhilo na teritoriyi Serednoyi Naddnipryanshini Chi ye taka dumka absolyutno virnoyu Adzhe avtohtonna kultura yaka isnuvala do tripilskoyi bula vidkrita lishe u 40 50h rokah HH stolittya ukrayinskim arheologom V Danilenkom i lishe todi stalo mozhlivim govoriti pro yiyi sporidnenist z tripilskoyu Krim togo za P Tretyakovim proslov yani u IV III tisyacholittyah do n e isnuvali na pivnichnishih zemlyah Tomu napevno gipoteza V Markevicha ta V Danilenka za yakoyu miscevi plemena dnistrovskogo variantu bugo dnistrovskoyi kulturi buli shvidko asimilovani boyanskimi balkano dunajskimi prijshlimi plemenami i tripilska kultura ne sho inshe yak sintez cih dvoh kultur zdayetsya jmovirnishoyu Vnesok do ciyeyi teoriyi zrobiv i V Zbenovich yakij priyednavsya do dumki svoyih poperednikiv ale dovodiv vidsutnist vplivu bugo dnistrovskoyi kulturi sho takozh cilkom mozhlivo Do togo zh pam yatki bugodnistrovskoyi kulturi vidsutni na Bukovini ta u Transilvaniyi de vidkrito najdavnishi poselennya kulturnogo kompleksu Prekukuten Tripillya A A na Pivdennomu Buzi tripilci z yavlyayutsya lishe cherez 200 400 rokiv pislya formuvannya svoyeyi kulturi Pechera Lasko Pechera Lasko Pechera Lasko Pechera Lasko Pechera Lasko Scena u kotyachomu lazi Pechera Lasko Zobrazhennya lyudini i bizona v shahti Pechera Shove Pechera Shove Tarpani nosorogi j turi Pechera Shove Nosorig Altamira Bizon Altamira Bizon Altamira Bizon Petroglif Antilopa abo gazel AlzhirDiv takozhAntropogenez Pohodzhennya lyudini Rid Pohodzhennya religijnih uyavlen Pervisnoobshinnij lad PervisnistPrimitkiK Marks F Engels Soch t 21 s 28 Yu V Knyshenko Istoriya pervobytnogo obshestva Izv vo Rostovskogo universiteta 1973 s 56 Yu V Knyshenko Istoriya pervobytnogo obshestva Izv vo Rostovskogo universiteta 1973 s 148Dzherela ta literaturaYu V Pavlenko Pervisnist pervisne suspilstvo Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2011 T 8 Pa Prik S 111 ISBN 978 966 00 1142 7 K Marks F Engels Izbrannye proizvedeniya v 3 h t T 3 F Engels Proishozhdenie semi chastnoj sobstvennosti i gosudarstva M Politizdat 1986 ros Sovetskaya istoricheskaya enciklopediya M izd vo Sovetskaya enciklopediya 1966 s 182 ros V P Alekseev Stanovlenie cheloveka M Politizdat 1984 ros V P Alekseev A I Pershish Istoriya pervobytnogo obshestva M 2001 ros Yu V Bromlej A I Pershic F Engels i problemy pervobytnoj istorii Sb Problemy etnografii i antropologii v svete nauchnogo naslediya F Engelsa M 1972 ros A I Pershish A L Mongajt V P Alekseev Istoriya pervobytnogo obshestva M Vysshaya shkola 1974 ros M Idi Nedostayushee zveno M izv vo Mir 1977 ros Grigorev G P Nachalo verhnego paleolita i proishozhdenie Homo sapiens L 1968 ros Tit Lukrecij Kar O prirode veshej 925 1270 ros Tajlor E Pervobytnaya kultura M 1989PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Pervisne suspilstvo ros Moral pervisnogo suspilstva Toftul M G Suchasnij slovnik z etiki Zhitomir Vid vo ZhDU im I Franka 2014 416s ISBN 978 966 485 156 2