Виши́ва́нка — новітня назва народної руської (української та білоруської) сорочки, прикрашеної орнаментованою вишивкою. Важлива складова українського національного вбрання. Поділяється на жіночі й чоловічі сорочки. Має спільне походження з вишитими сорочками слов'янських народів Східної та Центральної Європи. Від часів середньовіччя традиційно носилася як повсякденний та святковий одяг. З XX століття носиться окремо, разом з костюмом, як святковий, патріотичний та культовий одяг. Традиційна вишивка сорочок має оберегове значення й різниться залежно від регіону. Традиційні назви — соро́чка, ви́шита соро́чка, виши́вана соро́чка.
Назва
Історично слово «вишиванка» вживалося в значенні вишиваного предмета, вишитої сорочки або вишивки. В сучасному значенні наголос у слові можливий як на другий, так і на третій склад.
В Україні існували всі назви спіднього одягу слов'ян: сорочка, кошуля, рубашка. Л. Нідерле вважає, що в давні часи слов'яни носили довгі сорочки (рубища), але вже в кін. 1 тис. н. е. носили також і короткі сорочки — властиво «сорочки». Таку сорочку зображено на бронзовій фігурі з могили на Полтавщині та на срібній фігурі з могили на Київщині. В подібні сорочки вдягнені скоморохи на фресках Софіївського собору в Києві. В сербів та хорватів відома назва — кошуля, в поляків — кошуля, в білорусів — кошуля, в чехів — рубашка та кошуля. В чоловічих сорочках 14-17 ст. комір називався ожерелям (жерелами) або сорочкою, він був пишно прикрашений і прищіпався. Тунікоподібну сорочку чоловіки носили у всіх місцевостях України крім Волині та Полісся. В Білорусі такі сорочки траплялися рідко. Сорочка «з уставками» характерна для України, а також Білорусі, Польщі, Чехії. Називається цей тип сорочок в Білорусі кивняровкою або кошулею, в той же час як тунікоподібна сорочка називається тут — сорочка. В Росії цей тип чоловічої сорочки не зустрічається взагалі. «Стрілкова» чоловіча сорочка була мало поширена в Україні, відома вона також в Білорусі, більш характерним цей тип сорочки є для балтійських країн, а також для Польщі. В Україні було відоме полотно під назвою «рубь».
- «В с. Макарів сорочку з тонкого лляного полотна називали „пониток“, а з товстого лляного чи конопляного — „рубаха“».
На Поділлі рубашкою називали сорочку гіршої якості.
- Срібна нашивна бляшка зі скарбу VI-VII ст., знайденого біля с. Мартинівка в Пороссі.
- Срібні бляшки у формі чоловіків з Мартинівського скарбу VI ст. Скарбниця Національного музею історії України
-
- Скифська теракота. Сорочки жінок оздоблені орнаментом біля шиї та на рукавах.
- Фреска. Воїн. Одяг знизу прикрашений орнаментальною смугою.
- Русинка з Мармарощини (1803 p.) "Сорочку вони носять з льону, вишиту біля шиї, на грудях, на плечах червоною барвою. Рукава сорочки шиті лиштвою в дірочки та вишиті великими червоними квітами."
Історія
Попередники
Дані археологічних розкопок і свідчення мандрівників і літописців підтверджують, що вишивання як вид мистецтва на території Україні існує з часів енеоліту. Стародавні історики, в тому числі Геродот, стверджували, що у могилах перших століть нашої ери були знайдені залишки вовняного одягу, прикрашеного багатоколірними вишивками. У Мартинівському скарбі на Черкащині знайдені срібні бляшки з фігурками чоловіків, датовані VI століттям, вказують на подібність одягу і вишивки українського народного костюма середньовіччя і нового часу. Скіфи були обізнані у мистецтві вишивки. Кілька уцілілих фрагментів тканих виробів свідчать, що одяг декорували орнаментами, виконаними техникою стьобання. Найкраще збережені клаптики тканини з Рижанівського кургану мають візерунок у вигляді восьмипелюсткової розетки. Вишиті сорочки існували також і за часів Київської Русі, що підтверджено літописами, а також зображеннями на фресках Софійського собору у Києві. У XVII ст. вишивка збагатилася рослинним орнаментом. З XVII-XVIII ст. до сьогодні збереглася достатня кількість оригінальних пам'яток народної вишивки.
- «Українка». Микола Рачков (др. пол. XIX ст.)
- «Дівчина українка в пейзажі». Василь Тропінін. 1820-ті
- «Українець з палицею». Василь Тропінін. 1820-ті
- «З лісу». Антоніна Маєвська. 1893
- Костянтин Маковський (~1870)«Відпочинок по дорозі з Києва»
- «Жанрова сцена». Костянтин Трутовський. 1876
- «В стайні (Коні козацькі)». Юліан Коссак. 1866
Козацька вишиванка
До знищення козацтва та пов'язаного з ним занепаду українського національного одягу, вишиванки козаків шилися шовком з додаванням золотої та срібної нитки. Такі ж сорочки в козацьку добу носили міщани і купці. Шиття шовком, золотом та сріблом, гарусом відтворювало рослинні форми орнаменту. Але в цьому виді українського шиття рослинні форми пристосовані до прийомів орнаменту.
- «…13 хусток ріжних і вишиваних, 12 сорочок різних, так зі золотом як вишиваних так і простих… По цьому списку найбільше з біля було сорочок, в обох рубриках 87, це свідчить про велику заможність купця Афендика.» (Опис майна заможного львівського купця Афендика): «Не більше сотні років тому, ще коли в зв'язку з соціальними умовами національний одяг тримався в вищих соціальних станах суспільства, вишивку на полотні виконували кольоровим шовком з додаванням срібної та золотої нитки. Тепер ці матеріали можна зустріти в плахтах заможних козачок лівої сторони Дніпра. В одязі звичайного народу вишивки шовком виконуються дуже рідко.» (1874 p.)
Вишивання шовком, срібною та золотою ниткою було характерне і для княжих часів.
- «Відносно звичаю наших предків прикрашати одяг вишивкою, в літописі 1216 року згадується про вишитті опліччя сучасних руських воїнів. Ярослав Всеволодович перед початком липецької битви наказав своїм воїнам в будь-якому разі вбивати майбутніх полонених, навіть якщо їхні опліччя вишиті навіть золотом.»
- Українські візерунки XVIII
- Українські візерунки XVIII
- Українські візерунки XVIII
- Українські візерунки XVIII
- Шиття золотом та шовком, Чернігівщина (Мал. Микола Самокиш)
-
-
- Шиття золотом, сріблом та шовком, 17 ст., Археологічна виставка в Харкові 1902 р.
До революції 1917 року
На межі 19 і 20 століть вишивана русько-українська чоловіча сорочка відривається від традиційного костюму, і починає носитися в поєднанні з європейським одягом. Провідну роль у започаткуванні моди вдягання вишиванки під піджак часто надають Іванові Франкові, який «відрізнявся од загалу своїм костюмом — вишиваною сорочкою серед пишних комірців і краваток».
20 століття
Перший вибух моди на вишиті й народні сорочки у радянських республіках припав на 1920-ті і початок 1930-х, себто добу НЕПу та Коренізації, (в УСРР — Українізації). В УСРР вишиванки, як урочисту одежину, вдягали і партійні керівники, і прості люди. Загалом, мода на народні сорочки в радянських республіках не обов'язково мала український характер, на території РСФРР популярність набули перш за все косоворітки, за мотивами сільської російської чоловічої сорочки, часто без вишивки, навипуск, маючи розріз не посередині грудей, як в українських вишиванок, а отже й похилий комір. Мода на косоворітки як повсякденний одяг трималася в РРФСР аж до 2. Світової війни.
У місяць смерті Сталіна, березні 1953 року, за рішенням зборів своїх членів артіль «8 Березня» (нині фабрика «Деснянка») входить до складу Української спілки художньо-промислових кооперативів. задля масового виробництва на основі народної вкраїнської чоловічої сорочки розробила три типи сорочок: «українка» (з відкладним коміром, одноколірною вишивкою чи в гармонійному сполученні двох-трьох відтінків одного кольору), «гуцулка» (з багатоколірним геометричним візерунком із перевагою червоного кольору) та «чумачка» (з вишитою пазухою та низеньким комірцем-стійкою).
Друге радянське піднесення популярності народних сорочок, не таке потужне як перше, але вже саме на українські вишиванки, припало на другу половину 1950-х років і початок 1960-х. Зазвичай це пов'язують з перебуванням на чолі Радянського Союзу Микити Хрущова (1953—1964), який полюбляв саме українські вишивані сорочки, та сам часто з'являвся на публіці одягнений у них, йому слідували і інші посадовці, вишиванка набула рис ділового одягу.
![]() | Тепер вишиті сорочки-гуцулки носять по всіх усюдах Радянського Союзу. | ![]() |
— Іван Волошин, Дні.., 1958 |
Із відходом з посади Микити Хрущова збігся і занепад популярності носіння вишитих сорочок, що тривав аж до доби відродження Незалежності. У період радянського застою вишиванка стала рішуче дисидентським та патріотично-українським одягом або ж просто елементом національного русько-вкраїнського сценічного вбрання.
-
- Округові курси українознавства проф. активу при О. Р. П. С.// в Луганському. 1928 рік. Дехто вдягнений у вишиванки та косоворітки
- Один з організаторів Голодомору Павло Постишев (1887–1939) у вишитій сорочці.
-
-
Незалежна доба
З наближенням відродження Незалежності України вишиванка почала рішуче повертати свою загальнонародність. Як чоловічі, так і жіночі варіяції на тему традиційних вишиванок нині поширені на мітингах, урочистих та молодіжних заходах, посіли своє місце у весільній моді.
Вишиванка стала дрес-кодом чи й безкоштовною перепусткою до певних молодіжних тусівок та дискотек, особливо присвячених державним святам.
У наш час унікальним явищем є святкування Дня української вишиванки, що переросло у Всесвітній день вишиванки, який віднедавна відзначають у третій четвер травня.
Окремим явищем повстали вишиванкові ходи наприкінці 2000-х, коли, не прив'язуючись до існуючих свят, однієї вишиванки стало достатньо як причини організації масової зустрічі. Подібні святкові прогулянки з , музикою, найбільшу поширеність набули серед молоді 17-20 років, і регулярно відбуваються в багатьох містах України.
Вишиванкою в переносному значенні називають також і вишиваний візерунок в українському стилі. 2012 року в Луганському відбулися 2 розваги «З вишиванкою в дорозі», коли луганці розмальовували пішохідну плитку в український візерунок.
Російсько-українська війна, а особливо широке вторгнення Росії в 2022 році, зумовили хвилю авторських переосмислень народної символіки. Неодноразово майстри вишивальництва зображають знакові події та поняття війни в формі візерунків на сорочках.
Традиційна українська сорочка
Основними рисами традиційної української сорочки є білий колір, розріз пазухи по середині, крій «до уставки», вишивка. Різниця між сорочками різних суспільних станів була не в крою, а в матеріалі та оздобленні. Так сорочки виготовляли з лляного полотна, плоскінного або матірки. Вищі стани суспільства (шляхта та козаки) шили сорочки також з кисеї (серпанку) або шовку. Сорочка до уставки (зі зборами) була міщанською (шляхетською), та переважала на усій лівобережній Україні, а також на Волині, на Поліссі, на Поділлі, на Лемківщині. Сорочка цього покрою поширена також і в білорусів. Чоловіча сорочка з поликами, зборами та відкладним коміром притаманна також полякам (кошуля) і чехам.
Для жінок як правило використовувалася для пошиття сорочок плоскінна двадцятка. Лляне полотно вважалося кращим за якістю. Якщо сорочка мала підточку, то вона могла шитися з грубшого полотна — з матірки. Грубе матірчате полотно під назвою «кожух» вживалося для пошиття чоловічих сорочок на Дніпропетровщині. Козаки використовували для пошиття сорочок і привозне полотно, а також серпанок і шовк.
Сорочка міщан
У міщан полотно було тонше і краще вибілене. Сорочки (кошулі) шилися з льону та посконного полотна. У свята одягали перкалеві сорочки. Сорочка міщан шилася зі зборами та з комірцем, шириною в 6,5 см. Рукава були з подвійними плечами (прирамниками) з дудами або лиштвами на кінцях рукавів, тобто вузькою або ширшою обшивкою. Така сорочка защіпалися на перламутровий ґудзик або зав'язувались тесьмою. Міщани не вишивали сорочок кольоровими нитками ні на плечах, ні на пазусі. Довжина сорочки була до колін і подолок ховали в штани. По сорочці одягали міщани напівжупанчики з легкої тканими з рукавами або без них, зі стоячим коміром і зверху виставляли комір сорочки. Пізніше замість напівжупанчиків почали носити камізельки.
Міщанки носили в будні дні сорочки з доморобного лляного полотна, а у свята з тонкого лляного полотна: перкалю, зонес. Як правило такі сорочки шилися до підточки, зверху з тонкого полотна, а знизу з грубшого. Крій сорочок в жінок був такий, як і у чоловіків. Рукава сорочки обшивалися внизу дудицями, вузькими обшивками або манетами (шлярками) з лиштвою. Комір був відкладний на 3-4 дюйми. На плечах в дівчат сорочки були мережені. Дівчата зав'язували на шиї сорочку широкою червоною шовковою стрічкою. Поверх сорочки особливо до святкового вбрання одягали корсети з клапанами без рукавів з шовку або кисеї, які стягуються на грудях шнурками або дрібними ґудзичками і мали низький виріз. Шляхта носила такі ж самі сорочки, як і міщани.
- «А в нашої бондарівни сорочка мережка.» (Яків Головацький, 1877 p.)
Види сорочок
Усі традиційні українські сорочки можна умовно поділити на два типи: лівобережні та правобережні, а також на сорочки до уставки (зі зборами) і без уставки (без зборів, тунікоподібні). На Лівобережжі крій жіночої та чоловічої сорочки був переважно «до уставки», який мав також два варіанти: з суцільнокроєнною уставкою (Київщина, Чернігівщина) та окремою уставкою (Полтавщина, Слобожанщина). На Запорожжі (в степу) були поширенні чоловічі сорочки чумацького та лоцманського типу, без уставки та без зборів. Вишивалися лівобережні та степові сорочки біллю, основними техніками були: мережка, вирізування та настилування (лиштва).
Правобережні сорочки чоловічого типу були так само «до уставки» і без уставки (без зборів). Чоловічі сорочки без уставки та з уставкою носилися в деяких місцевостях по штанах (Буковина, Гуцульщина, Бойківщина, Полісся, Придністров'я). Гірське населення, Буковина, а також і частково лівий берег Дністра носило сорочки по штанах, як і росіяни, болгари, чорногорці. Лемки і населення Закарпаття носило сорочки заправлені в штани. На Волині господарі носили сорочки теж по штанах, а наприкінці 19 ст. почали заправляти в штани «по-міщанському» або по «шляхетському» звичаю. Жіночі сорочки Правобережжя були або без уставок («хлоп'янки» у дві пілки; Буковина, Покуття, Гуцульщина) це були переважно повсякденні сорочки або широкі безуставкові зі зборами (у три пілки, Поділля). Вишивалися такі сорочки чорними (Поділля) або червоними нитками (Волинь, Полісся, Покуття). Основними техніками були: «заволікання» (Волинь, Полісся) або «низина» (Поділля, Покуття, Гуцульщина, Буковина). В деяких місцевостях (Поділля, Покуття) вишивали також білими нитками, технікою вирізування та настилування.
Лівобережжя
Головна частина сорочки — станок, зшивається з трьох полотнищ, що бувають завширшки 40-50 см. На Полтавщині станок мав довжину 65-70 см. На вставки відмірялося полотно рукою, на одну чверть, приблизно 25 см і розрізалося навпіл. Вставки пришивалися ззаду двойним вистігом, а спереду пішвою. Станок з пришитими до нього вставками збирався вгорі на нитку. При збиранні зборів бралося по дві нитки (по чисниці). Для коміра відрізалася від полотна смуга, завширшки 2 см у всю ширину полотна, яка підгиналася з двох сторін. Спочатку комір пришивався з лицевої сторони, а потім з середини двічі або тричі вистігом. Інколи для обшивки коміра брали ткану стьожку і обшивали нею збори, а кінці залишали для зав'язування. Іноді на чоловічих і жіночих сорочках комір робили зубцями. На кінцях коміра робили прорізні або накидні петлі для стьожки, якою зав'язували сорочку. Рукава робили з усієї ширини полотна завдовжки 50 см. До уставки рукава пришиваються вистігом, часто вистіг переривають пухликами (приб 15 см.). Пухлики можуть бути в один чи й сім рядів. Інколи пухлики пришиваються до вставок мережкою. Найбільше поширені пухлики у східній Полтавщині. Між рукавами та станком вставлялися ластки (12 на 12 см, які пришивалися прошвою. Внизу рукави збиралися як і комір і вшивалися в чохлу (2,5 см, іноді робили ширишою до 6 см). Старовинні сорочки Слобожанщини не відрізнялися від полтавських. Жіночі сорочки Чернігівщини були довші за полтавські і мали менші комірці, тобто при самій шиї та довгий розріз пазухи до 30 см. Рукав тут був часто суцільний з уставкою або пришивався до уставки особливим видом мережки — розшивкою. Такою мережкою з'єднувалися підрублені частини рукава і уставки. Такою ж розшивкою пришивалася ззаду уставка зі станком до коміра. Рукава були іноді в півтори пілки зшиті зверху розшивкою. Сорочки Дніпропетровщини подібні до описаних, але вони були довші (до 75 см). Підточка часто була з полотна впоперек. Загальна довжина сорочок була до 112 см. Сорочки Київщини належать до лівобережного типу і наближені більше до чернігівських. Вони мали суцільний зі вставками рукав. Для того щоб їх пришити в верхній частині станка робилися вирізи. Сорочки були довгі порівняно з ін. місцевостями (до 155 см). Розріз пазухи коротший, як в чернігівських, комір був ширший ніж в полтавських (3,5-4,5 см).
Старовинні чоловічі сорочки були кроєм майже такіж як і жіночі, завдовжки до 90 см. Різниця полягала в тому, що чоловічі сорочки мали стоячий або виложистий комір. Він робився зі складеного вдвоє полотна. Комір оздоблювався вишивкою та зубцями. Чохли в чоловічих сорочках були широкими до 4 см. Рукави могли бути також не призбирані в чохлу, а простими широкими. Поряд з цим типом чоловічої сорочки був ще один тип — чумацька або лоцманська (степова). Такі сорочки шилися з перегнутого пополовині полотна, до якого з боків пришивалися бочки з половини полотнища, зверху вони були зрізані в вигляді трикутника. Ці сорочки були довгими (до 100 см.). Рукави робилися з полотна перегорнутого по довжині або впоперек. Здебільшого рукави були поперечні і пришивалися до станка особливим видом мережки. Бочки до станка пришивалися пішвою. Розріз в таких сорочках був довгий (до 40 см.). Виріз для коміра підрізається кругло, на переді нижче. Комірець до такої сорочки був вузьким (1-1,5 см.) складений з тканини вдвоє і пришивався двійним вистігом. Такі комірці завжди зубцьовані і вишиті дрібними узорами. Такі сорочки часто мали підоплеки — куски полотна пришиті до плечей так, що звисають на груди і на спину. Ці сорочки були поширені по всій Україні.
- Слобожанщина (Харків. обл.)
- Київщина Переяслав-Хмелн. р-н
- Київщина Переяслав-Хмелн. р-н
- Слобожанщина (Луг. обл)
- Полтавщина, Миргородський р-н
- Черкаська обл., Чорнобаївський р-н
Орнаментація українських сорочок
Орнаментація українських сорочок органічно поєднанна з кроєм, тому часто важко розрізнити прикрасу від способу зшивання, що часто виконує подвійну функцію. Так наприклад рукава чоловічих сорочок на Полтавщині та Дніпропетровщині пришиваються до станка спеціальною мережкою. Такими ж є і чернігівські розшивки червоною та синьою заполоччю. На Поділлі усі шви як чоловічих так і жіночх сорочок з'єднані мережкою. Перехідними від швів до оздоби є мережки, найпростішою формою яких є рубець. Кількість оздоблень на сорочці залежить від того чи це буденна чи святкова сорочка. Основними способами виконання орнаменту були: занизування червоною заполоччю переважно геометричним орнаментом (Полісся), підбір червоною та синьою заполоччю геометризованим рослинним орнаментом (Київщина, Чернігівщина), вирізування та настил білими або сировими нитками (лиштва) геометризованим рослинним орнаментом (лівобережна та південна Україна), низь чорного або червоного кольору (Поділля, Покуття, Гуцульщина, Лемківщина, Закарпаття, Буковина), мережки, хрестик.
Способи вишивання та розміщення візерунків
- «Не дивлячись на те, що це будуть різні речі, прикрашені різними способами за допомогою різних ліній, — наш народ визначаючи їх орнаментальну прикрасу, висловиться однаково: мережані рукави, мережений рушник, мережане ярмо, мережана порохівниця, миска і т. ін.»
Усі сорочки за технікою виконання можна поділити на лівобережні та правобережні. Так сорочки Лівобережжя шилися «біллю» (вибіленими нитками), настилом (лиштвою) та вирізуванням. Нитки для вишивання використовували з льону. Інколи для вишивки використовували сурові (небілені) нитки або підфарбовані в попелясто-синій колір (пофарбовані куницею). Узори для такого шиття були сильно геометризованні рослинні мотиви. Настилування часто поєднувалося з вирізування, вистігом. Червоною заполоччю вишивались на Лівобережжі лише рушники та скатертини. В кін. 19 ст. молодь почала вишивати заполоччю й сорочки, це нововведення поширилось спочатку на Слобожанщині. Найкращі зразки настилування, вирізування та мережок були на Полтавщині та в східній Київщині. Чоловічі сорочки до уставки вишивалися на комірі (спеціальною мережкою «ретязок»), на уставках та чохлах. На чоловічих сорочках чумацького типу (степових) технікою вирізування в поєднанні з лиштвою оздоблювали пазуху та низ рукавів. Комір в цих сорочках зубцювався та вишивався дрібно лиштвою «ретязок». Лоцманські (Дніпропетровщини) сорочки цього типу вишивалися чорними нитками.
На початку 20-го ст. відбувся занепад старовинних технік шиття. Виконанні біллю сорочки Лівобережжя на початку 20 — го ст. почали вишивати кольоровою заполоччю. Найшвидше ці зміни відбулися на Слобожанщині та Дніпропетровщині. Старі техніки вирізування та настилування почали замінювати простішими та примітивнішими техніками: «хрестиком» та «гладдю». Кольори використовували переважно червоний та синій (чорний), з перевагою червоного або з використанням цих кольорів однаковою мірою. Натуралістичні узори брали з паперових та ситцевих взірців. Так наприклад улюблений в народі геометризований мотив «повної рожі», замінюється реалістичним мотивом червоної рожі. Поряд з рожами улюбленими мотивами стали також лілеї, гвоздики, дубове та виноградне листя.
Найдавнішими техніками можна вважати мережки, які повстали з рубцювання, а також оздоблення пазухи та уставок.
- «Нитяна сітчаста мережка здається появилася як спосіб шиття, а не вишивання. Так під рубцем висмикувалось декілька поперечних ниток і спутування дольових ниток, яке утворювало суцільну смугу, йшло разом з підрублюванням рубця. Такі первинні мережки шиються під рубцем і тепер. В яких основний узор занизування, а нитяна сітчаста мережка під рубцем, як додаток до нього. І взагалі більш розширені мережки цього типу зустрічаються переважно вздовж рубців на пазухах, подолах сорочок, нижніх та верхніх частинах рукавів.»
Занизування завжди виконували червоним кольором з незначним додаванням синього.
- «Вирізування, напевне наслідування сітчастих мережок, які без сумніву старіші за нього, бо повстали власне з шиття. Ці два способи шиття виглядають на око як мереживо.»
Вирізування, як і настил виконували вибіленими або сировими (невибіленими) нитками, інколи і кольоровими.
- «До числа способів власне шиття, яке перетворилося частково в вишивання потрібно віднести і примережку, яка утворює з'єднання окремими нитками двох країв одягу.»
Мотиви уставок повторювали також на рукавах під назвою «одскочки». Вони могли розміщуватися поздовжніми або поперечними, а також скісними смугами. Інколи такі лінії робилися технікою вистігу чи іншою і заповнювали всю площину рукава. Таке розміщення називали «рецентуванням».
Традиційні способи вишивання
- Мережка. Цим способом в давнину з'єднували різні частини сорочки. Пізніше, коли сорочку шили машинкою, він використовувався як декоративний у тих самих місцях.
- Вирізування. Цей спосіб виконувався лляними або й конопляними нитками (біллю (вибіленою), сировою (небіленою), підфарбованою в полелясто-синій або охристий колір). Вирізування часто поєднувалося з лиштвою (настилуванням). Переважав цей спосіб вишивання на лівобережній (подніпрянській) частині України, тобто на Чернігівщині, Києвщині, Полтавщині, Черкащині, Слобідській Україні, Запорожжі.
- (лиштва).
- Низь (низинка). Цей спосіб виконувався переважно чорними або й червоними нитками зі споду полотна, від чого отримав свою назву. Низь переважала у вишивках правобережної (подністрянської) частини України. Полягав він у тому, що узор заповнювався чорною ниткою і розцвічувався незначно кольоровими (жовтою, червоною, інколи й зеленою). Цей спосіб вишивання переважав передусім на Поділлі, Гуцульщині, Буковині, Закарпатті, Покутті, Галичині.
- Заволоч. Цей спосіб вишивання виконувався переважно червоною ниткою. Він переважав на Волині та Поліссі. Узори цією технікою виконують лише темно-червоною ниткою, а вузенькі смужки білою, синьою або чорною. Заволікання вишивають справа на ліво на всю довжину візерунку. Узори виконанні цим швом можуть бути лише геометричними, вони можуть розміщуватись на всіх деталях сорочки, але найчастіше на вставках та рукавах. Цей шов може бути поєднаним з занизуванням, низиною, настилом, проте цей шов рідко поєднується з іншими.
- Вишивання кольоровим шовком. Цим способом вишивали вишивки козацької старшини. Вишивали шовком однієї барки з золотою або срібною ниткою. Барви таких вишивок були: зелені, червоні, а також і чорні. Цей спосіб вишивання використовувався також для церковиних речей, тому його неправильно називали — церковним стилем. Правильніше було би назвати, стилем козацької доби.
- Хрестик. Не належить до традиційних українських способів вишивання, яким заповнювали узор вишиванок. Поширився він з кін. 19-го ст — поч. 20-го ст., і частково витіснив традиційні способи. Вишивали цим способом спочатку червоно-синьою заполоччю, а пізніше червоно-чорною. Вишивали не традиційно по полотні, а по канві, тому вишивка виходила грубою.
«Для української вишивки притаманні прямі та ламані лінії, криві лінії властиві вишивці сріблом, золотом, шовком та шерстю. Український народний орнамент має чітко орнаментальний характер, тобто простий, реальний, не штучний.»
- Низинка
- Шиття сріблом та шовком, Золотоноський п-т, Полтавщина
Матеріал для вишивки та місце розташування візерунку
Про вишивки козацької доби багато відомостей нема. Відомо, що вишивалися тоді сорочки срібною та золотою ниткою: кошуль 15 золотом і сріблом шиті (з опису майна), а також шовковою ниткою переважно червоної, зеленої, попелясто-синьої барви або поєднанням цих барв. Пізніше вишивали шовками різних барв в одному орнаменті.
Київщина, Полтавщина, Чернігівщина, Запорожжя, Слобідська Україна — це землі колишньої Гетьманщини та Запорозької Січі. На цих землях найкраще розвивалися всі види мистецтва і в тому числі одяг. На Кубані в основі лежить одяг центральної України (Запорожжя), але він має уже елементи кавказького одягу.
Візерунки у вишиваних сорочках цих країв викладали на уставках, рукавах, пелені, що було зумовлено жіночим святковим вбранням. Так, якщо вбрання складалося з керсетки та плахти, то відкритими залишалися лише рукава і поділ сорочки. Основними способами вишивання були: мережка (ляхівка), вирізування, лиштва виконувалася переважно лляною або конопляною ниткою. Лляна нитка мало піддавалася фарбуванню. Кольорами вишивки були білий (біллю — вибіленими нитками), охристий (нитка підфарбована дубовою корою) та попелясто-синій. В полтавських жіночих сорочках вишивали рукав (полик, підопліччя, пелена рукава) та поділ сорочки. На Чернігівщині рукава до уставки часто пришивалися особливою мережкою — розшивкою. Якщо рукава шилися у 1,5 пілки, то зшивався рукав спереду так само розшивкою. Поліна Літвінова відмічала, що заполоччю зустрічається біля Курської та Могилівської губернії. Інколи до лиштви додавали кольорових ниток, тоді вся сорочка вишивалася кольрововими нитками. В такому випадку уставки і пелена вишивалися — занизуванням, а рукави — лиштвою. Основними кольорами були червоний або синій, хоча перевагу надавали червоному. Чоловічі сорочки безуставкового типу вишивалися на пазусі та на низу відкритих рукавів дуже добірно мережками, вирізуванням, зубцюванням коміра — білим кольором.
- «Вишивання сорочок квітками, червоною та чорною заполоччю, так званим хрестиком, стало явищем останніх 20-30 років, що пішло в широкі маси під міщанськими впливами.» (1929 p.)
Вишивки Галичини, Поділля, Покуття, Гуцульщини, Закарпаття та Буковини являють теж одну групу. Основний спосіб вишивання для вишивок цієї групи є низь. Яка виконується переважно червоною або чорною барвою і незначним додаванням для оздоби жовтої або зеленої барви різних відтінків. Вишиваються в жіночих сорочках такого типу: полик, рукав, дуди, комір і погрудки (дві паралельні поздовжні смуги спереду і ззаду сорочки (не завжди)). В чоловічих безуставкових сорочках переважно вишивалися комір та пазуха, інколи ще й поділ сорочки (Покуття, Гуцульщина, Буковина) та низ рукавів. Для цієї групи вишивок характерно використання для оздоблення основного орнаменту золотої та срібної нитки, а також леліток та бісеру.
До окремої групи вишивок можна віднести вишивку Полісся та Волині. В цих краях сорочки часто шилися з витканого полотна. Вишивка була переважно червоною барвою, а також білою, і незначно для оздоблення могли додавати синій або пізніше чорний колір. Основним способом вишивання була — заволоч (заволікання). Вишивалися в жіночих сорочках переважно полики та рукав, а також комір, а в чоловічих пазуха та комір, чохли.
Сорочки виготовляли з домашнього лляного та конопляного полотна, плоскінного або матірки, бамбаку (Поділля, Буковина), а сорочки вищих станів суспільства (шляхти, козаків, міщан) шилися також з серпанку та шовку. Ширина доморобного полотна становила переважно 40-50 см. Жіночі сорочки шилися переважно з дванадцятки — тринадцятки. На Гуцульщині виготовляли двадцятку. Також сорочки шили з покупного полотна (коленкору, зону) різної ширини.
Традиційна жіноча вишиванка
Жіноча традиційна сорочка була обов'язково білого кольору, вишита білими або кольоровими нитками. Вона могла бути довгою, якщо її носили до плахти або запаски і коротшою, якщо її одягали до спідниці. Традиційні жіночі сорочки поділяються за особливостями крою на три види:
- сорочка «до уставки»
- сорочка з цільнокроєним рукавом
- та сорочка «хлоп'янка»
Перших два види мали численні збори біля коміра, сорочка «хлоп'янка» зборів не мала, вона шилася без коміра та з відкритими (непризбираними) рукавами. Перший тип сорочки був поширений на Лівобережжі, Поліссі, Волині, другий тип — на Правобережжі, Буковині, Гуцульщині. Вишивалися сорочки усіх типів біля коміра або комір, на уставках, на манжетах, та нерідко зашивався і весь рукав, особливо в дівочих сорочках, а також сорочки, які носилися до плахти або запаски вишивалися на подолку.
- Жіночі сорочки Полтавської області
- Жіночі сорочки Луганської області
Типи традиційних чоловічих сорочок
- 1. Сорочка до уставки — це давній традиційний крій української чоловічої сорочки, яка призбирана біля шиї та біля рукавів. Крій цих сорочок такий самий, як і жіночих сорочок Лівобережжя. Така сорочка могла мати відкладний або стоячий комір. Як різновид могла мати відкриті, тобто непризбирані внизу рукава. Таку сорочку носили на території всієї України, крім Буковини. Зараз цей тип сорочок не поширений. До цього типу крою можна віднести також стрілкову сорочку. Цей тип сорочок носили заправленим в штани, окрім Волині та Полісся. В цих сорочках пазухи не вишивали.
- 2. Сорочка без уставки (без призбирування біля коміра) — це також давній традиційний крій сорочки, який був безуставковим з коміром, обшитим лямівкою і відкритими, непризбираними на кінцях рукавами. Ці сорочки на запорозьких землях називали чумацькими (на Полтавщині — степовими) або біля порогів (на Дніпропетровщині) — лоцманською. Як різновид така сорочка могла мати відкладний комір та призбирані рукава. Також рукава сорочки могли бути врізані по прямій нитці в сорочку, тобі вони в місці з'єднання прикрашалися спеціальним швом (вишивкою). Вишивали таку сорочку на пазусі та на кінцях рукавів широкими смугами. Безуставкову сорочку носили на Гуцульщині, Покутті, Буковині, Запорожжі, Поділлі, Полтавщині. Ці сорочки на придністрянському Поділлі, Буковині, Гуцульщині, Бойківщині носили по штанах, на решті території України заправляли в штани по козацьки (по шляхетськи, по міщанськи): «Не угинайся буковий мосте,
- Через тебе йдуть тури та олені,
- На тих оленях високий терем,
- А в тим теремі красна панна,
- Шила-вишивала отцу кошулю,
- Коло ковнірця — яснії зорки,
- На пазушках — ясний місяць,
- А у полах — сиві голуби…»
Групи орнаментів вишиванок 20 ст
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTDBWdFluSnZhV1JsY21Wa1gxVnJjbUZwYm1saGJsOU5ZWEF1YW5Cbkx6UXdNSEI0TFVWdFluSnZhV1JsY21Wa1gxVnJjbUZwYm1saGJsOU5ZWEF1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
За мотивами орнаменти вишивок поділяються на три групи:
- геометричні (традиційні)
- рослинні (перенесені з паперових та ситцевих реалістичних мотивів)
- зооморфні (тварини)(зустрічаються дуже рідко в традиційних сорочках).
Геометричні (традиційні) орнаменти властиві всій слов'янській міфології. Вони прості: кружечки, трикутники, ромби, зиґзаґи, лінії, хрести (прості й подвійні). Важко судити, який зміст вкладався в ці символи раніше. Сьогодні на їх основі в народній вишивці широко використовуються такі мотиви, як «баранячі роги», «кучері», «кудрявці», «гребінці» тощо.
Рослинні мотиви поширилися в зв'язку з занепадом старовинних технік і переносилися з паперових та ситцевих мотивів на вишиванки. В українській вишивці 20-го ст. часто використовуються такі мотиви, як «виноград», «хміль», «дубові листи», «барвінок» тощо.
Техніки та географічні особливості
Вирішальний вплив на характер орнаментальних мотивів мають різноманітні вишивальні шви, так називані «техніки», яких в Україні відомо близько ста. Окремі вишивальні шви характерні для тих або інших етнографічних районів України, а деякі зустрічаються також у білоруській і російській вишивках.
Середня Наддніпрянщина
Вишивкам Київщини властивий рослинно-геометризований орнамент зі стилізованими гронами винограду, кольором хмелю чи восьмипелюстковими розетками, ромбами, квадратами. Основні кольори вишивок Київщини — білий, коралово-червоний, відтінений чорний. Основним матеріалом для вишивки на центральній Україні були червоні та сині кручені бавовняні нитки «заполоч». Заполоч привозили через Крим зі сходу. Пізніше почали використовувати інші сині нитки, які швидко линяли і тому синій колір заполочі був замінений на початку 20 століття чорними нитками.
Чоловіча сорочка. Сорочки Київщини та західної Полтавщини були з низьким комірцем-стійкою та широкими прямими рукавами, інколи призбираними в манжет. Біля шиї сорочки мали дві петлі, в які просилявся чорний шовковий шнурок або червона шовкова стрічка, які називали застіжкою. Комірець завжди був вишитий: сірими нитками (переважно в старших) або червоною та синьою заполоччю. Пазуха та кінці рукавів, якщо вони були не призбирані, також вишивались. Чоловічі від жіночих узорів досить часто відрізнялись. Для комірця, рукавів, пазухи були окремі узори. На Київщині вишивання було розвиненіше.
Існували такі назви візерунків на комірах: рожевий, човниками, настилування, човники з попинами, проскурочки, човники з крильцями, кривоніг, пупчики.
На пазухах були такі візерунки: ляхівка на 3, 4, 5, 7, 9 дірочок, ляхівка ціле коліща, ляхівка цілий збан, ляхівка хрестиками, ляхівка кругла нашиванка, ляхівка коса, ляхівка кругла і хрещата, ляхівка решіточки, прутик.
На рукавах була мережка з ляхівкою.
Старші люди мали сорочки вишиті або тільки на комірці або ще невеликими мережками на пазусі, на рукавах сірого кольору; заполоч в невеликій кількості була тільки на комірцях.
Іншого крою сорочки були з відкладними комірцями, мали багато складок біля шиї і не вишивались, або зрідка тільки комірець. Біля кисті рукав збирався на нитку і пришивався манжет — чохли. У західному Поділлі і на Поліссі сорочки носили поверх штанів. (За описом Павла Чубинського 1870 р.)
Жіноча сорочка. Жіночі сорочки Київщини в 20-му ст. вишивались синіми та червоними бавовняними нитками. Візерунки вишивки на поликах називались: книші, ціле хрещате, кривоніг, простий кривоніг, половина кривоногу, цілий кривоніг, цимбали, половина цимбалів, цимбалики, метелики, човники з вирізуванням, човники з крильцями, хмелик рожовий, хмелик коло шнурочка, хмелик чорнобривцями, хмелик лапками, хмелик молоточками, павучки, чорнобривці, цілі огірки, повна рожа, головатий хміль, реберця, горли, ламані хрести, косиці, павичі, раки, цілі починки, дубові листки.
На комірцях: скраклі, огірки, хрестики, чорнобривці, рачки щиплені.
На підтачці: чорнобривці, хмелик, паслин, реп'яшки (чоловічі сорочки мали ці узори на пазусі).
Старші жінки рідко прикрашали сорочки кольоровою заполоччю, а мали дуже часто вирізування (сірими нитками) на рукавах. Пазухи і комірці не вишивалися.
На Поділлі сорочки були зашиті на рукавах суцільною широкою смугою, на Підляшші та Поліссі сорочки мали відкладний комірець та не мали вишивок ні на рукавах, ні на подолі. На Поділлі крім червоного і синього вишивали також ще й жовтим, блакитним, зеленим та ін. кольорами. Шиття заполоччю називалось мережкою, шиття сірими нитками вирізуванням. Поділ сорочки вишивався сірими нитками широкою смугою і називався лиштвою. (За описом Павла Чубинського 1870 р.)
Техніка вишивання Харківської області має дуже багато спільного з формами вишивки, що установилися в центральних областях України, але їй властиві і зовсім своєрідні поліхромні орнаменти, створювані напівхрестиком або хрестиком. Ці орнаменти вишивають переважно грубою ниткою, внаслідок чого візерунки створюють враження рельєфних.
Київщина
-
- Костюм жіночий. Кінець 19-го ст. — початок 20-го ст. Київська обл. Києво-Святошинський р-н.
- Середина 20-го ст. Київська обл. Хвастівський р-н, с. Оленівка
- Старовинні вишивки подолів жіночих сорочок з Київської губернії.
-
Сіверщина та Чернігівщина
Чоловіки носили короткі сорочки з конопляного або лляного полотна домашнього виробництва. Сорочки були кроєм до уставки, призбирані біля коміра. Комір сорочок був відкладним. Комір пов'язувався гарусною стрічкою або стьожкою. Чохли та надпліччя вишивали інколи мережкою, а комір (комняр) заполоччю по таких візерунках: сухарики, заступці, гапличок, сливки, гусяче око, маківки, карточки. Сорочка носилася всередину широких штанів. Якщо чоловіки виходили з дому, то обов'язково по сорочці одягали кобеняк.
- «В м. Вереміївці спостерігається деяке повернення до старовини: замість сорочок з відкладними комірами пришитих до зборів, тут починають знову носити сорочки з маленькими стоячими комірами пришитими до гладкої спини, вишитих у парубків власноручно заполоччю та чорним шовком.»
Жінки носили сорочки довжиною поза коліна з домашнього полотна. В Козелецькому повіті носили сорочки довші. Крій сорочки надзвичайно простий: брали два полотнища зшивали посередині, зверху пришивали два прямокутні полики, до яких пришивали призбирані рукава. Святкові сорочки шили з крамного полотна. Виріз призбирують та обшивають або вишитою смужкою або купленою тасьмою. Рукава та полики в сорочках завжди вишиті, а в святкових сорочках ще й помережині. Вишивають білими нитками технікою настилування, інколи й червоними. Вишивки надзвичайно вишукані. Вишивають на рукаві зверху широку смугу від якої вниз ідуть поздовжні смуги або окремі елементи вишивки розташовані по пелені рукава у вигляді решітки. Узори мережки: метелик, прутик, двоголкова, триголкова. Вишивки та мережки складаються завжди з прямих ліній. Подолки сорочок завжди помережині. Поверху сорочки виходячи на вулицю одягають корсетки. В кін. 19 ст. вишивки помінялись:
- "вишивають уже не по самому полотні, а по канві, червоними і чорними нитками. Узори уже не свого власного домислу, а запозичені з друкованих збірників — великі квіти, побутові картинки і т. ін. Взагальному виходить набагато грубше ніж раніше (1890 р., М. Степовий)
"
-
- Жіноча додільна сорочка. 2 половина 19-го ст. Чернігівська обл. Корюківський р-н, с. Холми
- Жіноча сорочка додільна. Початок 20-го ст. Сумська обл.
- Жіноча додільна сорочка. Поч. 20-го ст. Чернігівська обл.
- Жіноча додільна сорочка. 2 половина 19-го ст. Чернігівська обл. Корюківський р-н, с. Холми
-
-
- Чернігівщина
- Чернігівський стрій. Менський р-н
Полтавська вишиванка
Сорочки на Полтавщині вишиваються головним чином лляними білими нитками (біллю), дуже рідко лляними червоними або попелисто-синіми. Пазухи білих сорочок у старих зразках прикрашалися білим візерунком, виконаним лиштвою. Візерунок обводився чорними або кольоровими смугами. Техніка вишивання — шов «уперед голкою», шов «за голкою».
Жіноча сорочка. На Полтавщині сорочки власного коміра не мали, замість нього виріз збирався складочками або «пухликами» та обшивався тоненькою полотняною «стьожкою». Рукава були широкі, а нижній край збирали та вшивали в «чохлу». Жіночі сорочки вишивалися переважно білими та «сировими» (невибіленими) нитками. Візерунки були на вставках, рукавах та пелені. В сорочках переважали геометричні чи рослині геометризовані мотиви. За технікою виконання візерунки розподілялися приблизно на: вставки лиштвою або вирізуванням з лиштвою, рукава — вирізуванням, а пелена пруткованням або мережкою. Часто траплялося, що вся сорочка вишита лиштвою. Зустрічалися сорочки, де поряд з лиштвою до білої нитки додавали кольорову, переважно червону, а іноді вся сорочка вишивалася кольоровою ниткою. В таких випадках уставки та пелена вишивалися занизуванням, а рукава лиштвою. З кольорів найбільш поширеними були чисто червоний або попелясто-синій. Вишивання сорочок квітками, червоно — чорною заполоччю (хрестиком) почалося з поч. 20-го ст.
Чоловіча сорочка. Чоловічі сорочки шилися з домашнього полотна. За кроєм поділялися на два типи: перший тип подібний на жіночу: виріз призбирувався на нитку і до нього пришивали високий м'який комір. Рукава були також широкі з ластками під плечима, зібрані внизу та вшиті в чохли. Такі сорочки подібно жіночим мали вставки та шились лиштвою. Таку ж лиштву шили і на чохлах. Другий тип — це чумацька сорочка, вона шилася на дві пілки з примережиними по бочках «бочками» (п'ятикутниками). Рукава в таких сорочках були прямі (без зборів). Комір в чумацьких сорочках був низеньким 1-2 см. Чумацькі сорочки завжди добірно вишивалися. Комір здебільшого — лиштвою, пазуха — вирізуванням, а рукава вирізуванням з лиштвою.
Візерунки. Візерунки: вирізування на чотири дірочки, вирізування косе, вирізування книшикове, вирізування хрещове, вирізування з клинцями, вирізування по одній дірочці, вирізування з хмеликом, вирізування книшикове, вирізування клинчасте, вирізування орлове, лиштва хмелева, лиштва соснова, гілки, лиштва метеликова, клинчаста, пупкова, баранячі ріжечки, морока, верхоплут, виколювання, мережки, ключі і зірки, зірка, клинова, купочкова, ляльки, занизування, вирізування з клинцями, вирізування з верхоплутом, дзвоники, жучки. (За описом Я. Риженко)
- Полтавщина
- Поч. 20-го ст. Полтавська обл. Гадяцький р-н.
- Жіноча сорочка. Кінець 19 ст. Полтавська обл. Миргородський р.
-
-
- Початок 20-го ст. Полтавська обл. Гадяцький р-н, с. Ручки.
Черкащина
-
-
- Черкащина, Золотонінський р-н
- Кінець 19-го ст. Черкаська обл. Чорнобаївський р-н, с. Мельники
- Жіноча сорочка додільна. Черкаська обл. Чорнобаївський р-н, с. Жовнине
Слобожанщина
Стрій Слобожанщини має багато спільних рис із одягом Наддніпрянщини, особливо Полтавщини, і зберігав свій традиційний характер до кінця 19 століття навіть на північно-східній, воронізькій, Слобожанщині.
Жіночі. Жіночі сорочки-вишиванки Слобожанщини — переважно полтавського типу, носили їх носили до початку 20-го ст. Наприкінці 19 ст. поширюються сорочки-вишиванки з високим стоячим вишитим коміром, накладною нашивкою на пазусі та вишитими манжетами. А на початку 20-го ст. під впливом міської культури у побут входять сорочки на кокетці з великим викотом горловини та рукавами, пришитими до кокетки. Своєрідність вишивки слобожанських вишиваних сорочок 20-го ст. полягає в багатоколірній візерунчастості, виконаній і дрібним хрестиком та півхрестиком, іноді грубою ниткою, що надає їм рельєфності.
Характерним є шиття білими нитками, (лиштва), вирізування. Переважають геометричні та рослинно-геометризовані візерунки.
Для закріплення краю тканини служили такі види швів, як: зубцювання і змережування. Поряд із і , для яких характерна червона колористика вишивки, побутувало .
Чоловічі. Чоловічі сорочки (як тунікоподібного крою, так і з уставками) шиються з грубого домотканого полотна. Сорочки переважно полтавського типу, а з кінця 19 століття зокрема і стрілкові вишиванки, від «стрілки» — плечової вставки у вигляді трикутного клина, розширеного до коміра. Форма стрілки могла бути й більш складної форми, коли трикутна стрілка доповнюється прямокутником, що створював ефект погона. Поверхня стрілки вишивається чи шиється з червоного кумачу, яким також обшивається комір та пазуха сорочки. Комір, манжети рукавів і поділ чоловічих сорочок вишивалися синіми і червоними нитками. Вплив міста простежувався у використанні білого ситцю для пошиття сорочок з манишками. До цих сорочок парубки носили на шиї кольорові хусточки, так звані шари.
- Вишиванка з Харківщини
- Жіноча сорочка Луганської області
-
- Жіноча сорочка Луганської області
- Жіночі сорочки Луганської області
- Жіночі сорочки Луганської області
Степова Україна
Південь — етнографічний регіон України, заселений переважно вихідцями з Середньої Наддніпрянщини та Поділля, тому тут збереглися особливості оздоблення виробів, притаманні цим регіонам. Переважають такі техніки вишивання, як «гладь», «стебловий шов», «ланцюжок».
Жіночі. Жіночі сорочки вирізняли чотирикутний виріз довкола шиї та вільні, без зборок у зап'ясті рукави. Побутували стилізовані рослинні мотиви. Це сосонки, дубове листя і шишки хмелю, різноманітні квіти та квітучі гілки. Не менш популярними були зооморфні мотиви.
Традиційні сорочки з пухликами (збираною тканиною на рукаві трохи нижче плеча) шили з білої бавовняної тканини. Пухлик додавав рукавам пишності та об'єму. Стоячий широкий комір густо збирали у дрібні «зморшки», які оторочували тоненьким рубчиком. Верхній край рукавів призбирували, а нижній вишивали геометрично-рослинним візерунком у техніці хрестика. Основними кольорами були переважно червоний, чорний, синій та жовтий. Побутувала також вишивка білим по білому, що походить з Полтавщини. Краї рукавів обробляли вузькою смужкою.
Чоловічі. Відомою на всю Україну була чоловіча так звана чумацька сорочка — з широкими рукавами, де вишивкою оздоблювався лише комір. Такий рукав служив своєрідним прапором для подачі сигналу при переправі через дніпровські пороги. Чумацькі сорочки завжди добірно вишивалися. Комір здебільшого — лиштвою, пазуха — вирізуванням, а рукава — вирізуванням з лиштвою.
Кримськотатарська вишивка
Природно, що кримська вишивка відрізняється від більшості типових на материковій Україні. Важливими тут є контрасти (які можна побачити й на народному верхньому одязі). Кримські татари часто використовували квітчасті орнаменти з ніжними кольорами, правильно підбираючи кожну квітку.
Головні знаки, використовувані майстрами тут такі: жіночий знак — вигнута гілка (егрі дал) — означає мінливість, динамічність, розвиток. Чоловічий — родове дерево — надійність, стійкість та сила. Гвоздика — літня людина. Тюльпани символізують молодих хлопчаків, а троянди — жінок. Є також символ «марам», який досить часто зустрічається на вишивці і орнаментах, особливо головних покривалах і поясах з широкої вовняної тканини (учк'урах) — це «дерево життя».
Волинська вишиванка
Рукава та пазушина на Волині в традиційних сорочках (також кошуля) не вишивалися кольоровими нитками.
«Рукава і пазушина в цій країні ніде не вишивається кольоровими нитками.»
Подолик сорочок були до колін, інколи ще нижче. Сорочка для господаря та старшого парубка шилася з тонкого полотна, а для хлопця (погонича, підпасича, пастуха) з грубого (з дванадцятки). Жіноча сорочка теж була довжиною нижче колін, але з меншим розрізом пазухи. У святкові дні жінки одягали сорочки з крамного полотна, такі сорочки часто мали підточки з грубшого полотна. Сорочка не вишивалася кольоровими нитками і уставки були зовсім білі. Сорочку з купленого полотна називали крамська сорочка.
Орнаменти на Волині геометричні, чіткі і прості за композицією, що зумовлює традиційна техніка «заволікування». Чіткість ритму підсилюється однобарвністю вишивок, виконаних червоною ниткою на біло-сірій полотнині. Поряд з основною технікою заволікування незначною мірою використовували також техніку «вирізування» та «хрестик».
Сорочки біля коміра та на рукавах на поч. 20 ст вишивали білими, попелясто-синіми або червоними кольорами. В чоловічих сорочках вишивали, рукави, комір та пазухи, а в жіночих ще й вставки і часом подолки. Вишивали технікою «заволоч», з лицевої або виворотньої сторони. Тобто поздовжніми узорами. При заволікуванні нитка йде вздовж усього узору, якої би довжини він не був. Часто на Волині шили рукава сорочки з «заболоті», тобто тканини тканої в червоні і сині смуги, проткані здебільшого вздовж рукава. На Волині пазухи жіночих сорочок часто були вишиті хрестиками і не поєднувалися з узорами уставок. В 20-му ст. узори хрестиками повторювали геометричні узори занизування.
- «Змінилася на них вишивка. Замість заволочі вишивають хрестиком та півгладдю, останнім часом модним став шов гладдю. Геометричний орнамент замінений на рослинний, а в останніх роках на рукавах сорочок в деяких місцевостях (Мілятин, Садки) вишивають птахів. Міські сорочки мають сучасний крій, а мотиви вишивки взятті з куплених серветок, рушників тощо» (1934 p.)
Сорочки викроювались ножем. Частини сорочки: стан, рукави, уставки, цвиклі (клинки під рукавами), комір, чохли. Довжина стану — 85 см, довжина рукава — 57 см, ширина — 32 см, довжина коміра — 38 см, довжина вставки — 24 см, ширина — 12 см, ширина чохлів — 4 см. Комір був викладний та запинався на шпонку з олова зі скельцем або на «жичку» — смужка з вовни червоного або зеленого кольору. В молодих хлопців сорочки були вишиті на комірі, пазусі, на чохлах. Чохли запиналися на ґудзики, часто домашньої роботи з сирових ниток. Крій жіночої сорочки був такий самий як у чоловіків, тільки сорочки були довгі (по кісточки).
Візерунки. Назви волинських візерунків: цвіткі, хміль, лапатий хміль, хмелик, лапатий хмелик, виноград, ягідний хміль, хміль ягідки, хрести гречкою, хрести, безконечник, хрести повії, купчаті, кукурузка, огірочки на дві половинки, звізди, кошички, кошичаста рожа, вилка, баранячі роги, таргачики, рутка, чорнобривці, очка, ягідки, цимбали, кучері, рожа повна, рожа клинчаста, рожа шулякова, рожа барвінкова, рожа шулякова повна, сокирки, копита, копитка, розбиті хрести, хрести, сливочки, дубове листя, полоничник на дві половинки, полоничник хрещатий, полоничник.
-
-
- 1 Хрещаті гречкою, 2 Хрещаті купчасті, 3, 8, 9 - З нашивки, 4 Безкінечик, 5 Хрести повії, 6 Кукурузка, 7 Огірочки на дві половинки.
Вишиванка Полісся
Вишивки Полісся — прості й чіткі за композицією. Ромбоподібна лінія геометричного візерунка повторюється кілька разів. Вишивка червоною ниткою на білому-сірому тлі лляної полотнини — графічно чітка. У вишивці домінували прості геометричні візерунки червоного кольору з добавкою синього. На Поліссі жіночі сорочки не вишиваються або вишиваються тільки червоною заполоччю та дуже простим орнаментом.
- Жіноча додільна сорочка. Початок 20-го ст. Рівненська обл. Корецький р-н, с. Межирічі.
-
- Вацлав Боратинський
- Поліський стрій
Подільська вишиванка
На Поділлі всі шви чоловічих та жіночих сорочок оздоблюються мережкою, в якій чергуються всі кольори вишивки. Основною технікою є поперечне занизування (низь, низинка). Занизування часто буває поліхромним. Характерною особливістю подільських сорочок є вишиті на грудях та часто й на спині поздовжні смуги, які бувають розбиті на окремі геометричні мотиви. Поли сорочок тут майже не вишиваються. Колір низинки тут переважно чорний, може однаковою мірою використовуватись червоний та чорний. Можуть використовуватись ще червоний та жовтий для оздоблення основного чорного тла. Геометричними узорами переважно є ромби і свастики, що пересікаються кінцями. Часто бувають невеликі лиштвочки з ромбами або свастиками всередині.
У подільській сорочці основним був «полик» («опліччя»), (12—20 см), який був тридільним. На Поділлі полик (верх рукава) розшивався суцільною широкою смугою поперек рукава геометричним орнаментом в вигляді мозаїки. Типовими швами є мережка «павучками», якою примережують вставки на рукави, клинці. Використовується і кольорова мережка — «шабак».
Придністрянська частина Поділля відрізняється незначно в вишивці від решти Поділля і має деякі спільні риси з вишиваниками Буковини та Покуття. Різниця полягає в матеріалі, мотивах вишивки і композиціях вишивки. Так полики вишиваються двома різними за техніками поперечними смугами. Матеріал для вишиванки — «бамбак» (льон з домішками бавовни). Верхня смуга заповнюється темними шовковими або вовняними нитками густим рельєфним узором без чітких мотивів чорною ниткою. Нижня смуга виконується світлими нитками рідким узором. Від уставок вздовж рукава йдуть вишиті смуги. Придністянська вишивка часто оздоблена золотими та срібними нитками з додаванням леліток та бісеру. В Ушицькому районі ця вишивка називається «заповнянка».
На півдні Тернопільської області в придністрянських районах типовою є вишивка вовняними нитками зі згущеними стібками: окремі елементи обводяться кольоровими нитками, що забезпечує високий рельєф і колірний ефект. Такі вишивки розміщають уздовж усього рукава поздовжніми або скошеними смугами від полички до краю рукава.
Велике багатство технік вишивання характерно для Вінницької області (Східного Поділля): низь, хрестик, вишивка штапівкою, настилання, верхошов (верхоплут), зерновий вивід, вирізування; різноманітні види чорних, білих і кольорових мережок. Поряд з основними швами застосовуються і допоміжні — вишивка штапівкою, шов «уперед голкою», контурні шви, якими обрамляють і з'єднують окремі елементи композиції.
Чоловічі сорочки тут двох типів: «до уставки» і тунікоподібні з високим стоячим коміром. У тунікоподібних сорочках вишиваються коміри, пазухи, краї рукавів та всі шви.
Рубаха, рубашка — тут означає сорочку з грубшого полотна і взагалі сорочку гіршої якості.
- 1 половина 20-го ст. Вінницька обл. Крижопільський р-н, с. Шарапанівка.
- Жіноча сорочка до підточки. 1 половина 20-го ст. Вінницька обл. Теплицький р-н, с. Орлівка
- Подільська вишиванка. Василь Тропінін 1804
- Кам'янець-Подільський. Традиційна подільська сорочка
-
- Костюм жіночий. Кінець 19-го ст. — початок 20-го ст. Вінницька обл. Могилів-Подільський р-н.
- Зх. Поділля (Придністрянська частина)
Вишиванка Буковини
Буковинська жіноча вишиванка поділяється на святкову та буденну (робочу) сорочку. Які відрізняються кроєм та кількістю оздоблення.
Святкова сорочка шилася з трьох пілок, ширина її в залежності від ширини пілок була 1,40 — 1,60 м.
Частини сорочки: рукав (верхня частина — морщинка), плечико (в гуцулів — уставка), пахи, станок. Особливістю цих сорочок є те, що плечико вдвічі або втричі вужчі за сам рукав і пришивається спочатку до рукава, а потім все разом паралельно до станка, так що плечики пришиваються до отвору на шию і вже тоді все разом стягується ниткою утворюючи зморшки.
Вишивка плечиків становить 10-20 см. Зверху на пелені рукава знаходиться вишите пасмо іншим кольором та іншою технікою (морщинка). Це пасмо однобарвне, найчастіше — жовте, у селах над Дністром — зелені, зустрічаються також чорної, білої, сріблистої, та червоної. Інколи це пасмо обшивається волічкою іншого кольору або нашиваються блискучі золочені або посріблені цятки.
Сама пелена рукава вишивається трьома повдовжніми пасмами. Ц і три пасма можуть бути однакові, або центральне пасмо має домінуючу роль і може бути вишите осібним візерунком, а два бічні вужчі пасма (вилянки) однаковим візерунком.
Інший спосіб прикраси пелени рукава становлять скісні пасма. Рукав внизу призбираний, як і розріз на шию або лише ниткою, або роблять ще й цирку. На грудях і на спині з обох боків вишивають поздовжні пасма з окремих елементів, які йдуть один під одним або суцільними смугами.
Вишивки рукавів гуцулів густіші, там пасма поздовжні або скісні розміщені дуже близько одне біля одної або ціла площина рукава заповнені нейтральним візерунком. Такі рукави називаються писані, вони зустрічаються рідше і то лише в заможних людей. Найчастіше вишивають вгорі рукава поперечну смужку. Рукави гуцулів завжди стягнуті при кінці — циркою, а нижче неї розташоване ще одне різнобарвно вишите пасмо, яке становить якби манжет. Гуцульські сорочки мають однаковий крій з сорочками русинів з буковинського поділля.
У святковій сорочці застосовують такі фарби: чорну, білу, кармазинову, циноброву, цитринову, помаранчеву, синю і зелену (темну і ясну). На початку 20-го ст. природні барвники почали заміняти штучними і від цього втрачалися традиційні барви і якість виробу.
Хлоп'янка
Хлоп'янка це простіша за кроєм жіноча сорочка, яка вдягалася на кожний день. Крій хлоп'янки: До станка з суцільного полотнища пришиваються по основі прямі рукави. З боків пришиваються рівні бочки з половини пілки. Зверху розрізається отвір для шиї та пазуха. Рукава внизу не призбируються. Оздоблюється така сорочка лише в місцях пришиття рукава до станка вузькими смужками та спереду і ззаду на спині, зліва і справа йдуть дві поздовжні смужки. Інколи прикрашали також низ рувава та подолок сорочки. Гуцульські хлоп'янки мають призбирані внизу рукави і вишивку на плечиках, яка складається з кількох поперечних смужок. Хлоп'янки вишивають одним кольором (червоним, синім, чорним) або двома-трьома (чорно-червоні; чорно-червоні-жовті)
Вишивають заполоччю, шовком та волічкою. Мережка називається — цирка, виконується білими нитками або й кольоровою.
Візерунки: в буковинських вишивках використовуються геометричні візерунки (в гуцулів) або сильно геометризовані рослинні візерунки (в русинів поділля)
Основними стібками є: низинка, настилування, вирізування, косичка, ланцюжок, соснівка, перетикання, стебнівка. Основною технікою є низинка.
- «Я свекрусі поклонюся,
- Свекрусі з поклоночком,
- З чорним шовком сорочечку. (З весільної обрядової пісні с. Отаки, Хотинщина)»
-
- Буковинський стрій
- Жіноча сорочка. Поч. 20-го ст. Чернівецька обл. Заставнівський р-н, с. Репужинці
- Жіноча сорочка до підточки. Початок 20-го ст. Чернівецька обл. Заставнівський р-н, с. Брідок
- Жіноча сорочка до підточки. Поч. 20-го ст. Чернівецька обл. Заставнівський р-н.
- Чернівці 1873
Буковинська вишиванка з музею в Сучаві (1851—1900)
Гуцульська [ 22 жовтня 2014 у Wayback Machine.] Гуцульська [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] 1876-1900 [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] [1] [ 22 жовтня 2014 у Wayback Machine.] [2] [ 22 жовтня 2014 у Wayback Machine.] [3] [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] 1876-1900 [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] 1851 Карпатська [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] [4] Карпатська 1890 [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] 1901-25 [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] Карпатська 1851—1875 [ 22 жовтня 2014 у Wayback Machine.] 1876-1900 [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] 1875 Карпатська 1851—1900 [ 23 жовтня 2014 у Wayback Machine.] Брашов 1875
Вишиванка Покуття
Чоловіки носили довгу лляну сорочку поверх штанів з вузьким комірцем — стійкою, який був вишитий шовком або шерстю. Молоді хлопці носили сорочки, також ще й вишиті спереду.
- «Там іде селянин з косою на рамені в солом'янім капелюсі та тільки довгій по кістки сорочці, підперезаній ремінцем.» (Яків Головацький, 1834 р.)
Жінки носили сорочки з грубого лляного полотна. Святкова сорочка зверху була з тонкого полотна і підточка з грубшого. Сорочки мали вузький комірець — стійку та вишиті були на комірці і на манжетах (дудах). Сорочки були вишиті також на поликах шовком або шерстю. Святкова сорочка була вишита широкими смугами на «поликах». Традиційними кольорами були світлий та темний зелений, жовтий, чорний, червоний. В заможних жінок та в дівчат були вишиті цілі рукави спереду («вишивані рукави»).
«Вишивці уставок дівчатка привчаються вже змалку. Семирічна дівчинка бере голку і починає шити заполоччю або волічкою, а пізніше подорослішавши збирає, стебнує, мережить, вишиває вставки по різних візерунках, придуманих відповідно до народного смаку: в хрестики, полиці, коники, церковці, капки (розетки). Дівочі сорочки були до уставки, зі зборами. Пазуха була вишита двома смужками, уставки були вишиті кольоровими нитками. Широкі рукави буки розшиті кольоровими капками (капані рукавці).»
Назви покутських візерунків : проскурчесті, кучері звіздаті, від вусатих різки, качори, від макових різки, чубаті, вусаті цілі, клинчасті головочки, сливкові цілі, рожеві, купчасті, лабаті, копитці, шестаки, сповпчесті, качористі цілі, колістні, копичасті, зерняткові, чубаті, черковці, сливкові.
- 1920-30 рр. Івано-Франківська область. Тлумацький район. с. Герасимів.
- Жіноча сорочка. Початок 20-го ст. Івано-Франківська обл. Городенківський р-н, с. Серафинці
- 1920-30 рр. Івано-Франківська область. Тлумацький район. с. Герасимів.
- Костюм жіночий. Кінець 19 ст. — початок 20-го ст. Івано-Франківська обл. Городенківський р-н.
- Рукав сорочки вишитий шовком.
- Мотиви:1 Церковці (с. Торговиця),2 Сливкові (с. Сокілець), 3 Рожеві (м. Городенка), Обшивка хрестова (с. Ясенів Пільний)
-
Гуцульська вишиванка
Чоловіча сорочка гуцулів та бойків.
Сорочка була на спині гладка, без зборів та коміра. Крій такої сорочки надзвичайно простий. На спині її підшивають нашивкою.
Швея брала полотно, складала його пополовині на потрібну довжину. Тоді посередині робила розріз поперек (на шию) і невеликий розріз вздовж полотна. Ці розрізи обшивалися складеною вдвоє смужкою полотна — обшивкою. Перший розріз був замість коміра, другий — пазуха. Потім з половини полотна викроювала рукави. Внизу до сорочки пришивались два клини з обох сторін подолка сорочки. І під рукавами пришивались два невеличкі клини. Вишивали таку сорочку по швах на плечах, обшивках, краї пазухи, рукавів та подолку. Для вишивки брали червоні або сині нитки, рідше вишивали чорним або зеленим шовком. Такі сорочки носили поверху штанів та підперезували широким чересом.
- «Типові орнаменти гуцульських взірців є дуже красивими і передаються з покоління в покоління» Раймунд Каіндл
Вишивку білим по білому використовували на Гуцульщині для буденних сорочок, а саме для оздоблення швів. Шов по тканині називався — кукли, а «мережковий» — циркування. Кольорові вставки вишивалися суто на лляному полотні та вишивалися переважно чорними та червоними барвами з додаванням жовтої та рідше зеленої барви. Вже вишиті вставки пришивали до рукавів. Від полотна залежала вишивка: вона могла набирати квадратного або ромбоподібного вигляду. Для кольорової вишивки використовували чотири основних шви.
Чоловічі сорочки шилися переважно циркою по всіх швах або вишивалися вузькими кольоровими стрічками біля коміра та внизу рукавів, а також біля пазухи. Жіночі сорочки вишивалися широкими смугами зверху рукавів і рідше самі рукави.
- «Два кольори мої, два кольори, Оба на полотні, в душі моїй оба, Два кольори мої, два кольори: Червоне — то любов, а чорне — то журба….»
Пісня на слова Дмитра Павличка відома кожному коломиянину з дитинства. Поет, уродженець цих країв, описує традиційну українську вишиванку, яка здавна виконувалась у двох кольорах — червоному та чорному — характерними для нашого краю. Це найпоширеніші кольори в українській вишиванці, що асоціюються з радощами та печалями.
Гуцульські вишивки початку 20-го ст. характеризуються розмаїтістю геометричних і рослинних візерунків, безліччю композицій, багатством сполучень кольорів, головним чином червоного з жовтим і зеленим, причому домінує червоний колір. Два або три відтінки жовтого кольору прояснюють вишивку і додають їй золотавий відблиск. Сорочки святкові в жінок були вишиті на передпліччях або цілі рукави.
Назви гуцульських візерунків: купчасті різки, саметові, веснові, варварки, звіздові, волові очі, волошки, рожеві, павені, цвітні, хрести звіздові, макові, лабаті, скринкові, перлові.
- Жіноча сорочка. 1 половина 20-го ст. Івано-Франківська обл. Косівський р-н, с. Вербовець
- Жіноча сорочка. Початок 20-го ст. Івано-Франківська обл. Косівський р-н, с. Соколівка
-
- Мотиви: 1-2 Цвітні, 3 Рожеві, 4 Хрестові або Звіздаті (с. Жаб'є)
- Гуцульська цирка
- Гуцульські орнаменти (1/2 - чоловічі сорочки)
Бойківська вишиванка
Бойківчанки носили сорочку з відокремленим станком, зібраним подолом та розрізом на спині. Сорочки вишивали на грудях в вигляді півкола.
Характерною рисою етнографічного району Карпат і Прикарпаття є велика кількість окремих частин регіону зі своїм колоритом. Кожне село відрізняється від інших своєрідністю вишивки, багатством орнаменту і неповторністю квітів.
У народній вишивці Львівської області використовуються різноманітні типи візерунків. У південних районах орнамент вишивок геометричний, біле тло не заповнюється, що додає візерункам прозорість і легкість.
Закарпатська вишиванка
Для вишивок Закарпаття характерним є мотив зиґзаґ («кривуля») у різних техніках виконання. Колірна гама вишивок досить широка: червоний сполучається з чорним (при цьому виділяється один колір — чорний або червоний), застосовуються як білий, так і багатобарвний орнаменти.
- Жіноча сорочка додільна. Поч. 20-го ст. Закарпатська обл. Тячівський р-н, с. Бедевля
- Дівчина з Мармарощини
- Волове
-
- Волове
-
-
Лемківська вишиванка
Лемки носили коротку лляну або конопляну сорочку, яку заправляли в штани, сорочка мала розпірку як і в бойків ззаду, ззаду сорочка зав'язувались червоною стрічкою. Сорочка мала вишитий стоячий комірець (1,5 см) і також була вишита на рукавах. Лемки називали сорочка або кошеля, а жіночі сорочки називали опліччя. Вузькі обшивки коміра цих сорочок вишивались червоним кольором. Спереді були збори, а ззаді розріз. По сорочці жінки носили вузький корсет зі шнурівками спереду.
- «Без корсету ні жінці ні дівці вийти на роботу не можна.»
Жінки лемків носили лляні вишиті хрестиком на верху рукава і на грудях сорочки. Сорочки були з манжетами. Сорочки мали стійку або викладний комірець, який вишивали або пришивали до нього широке мереживо (жабку). Обшивка коло шиї і біля рукавів були оздоблені простою вишивкою (хрестиками чи зірками). Під шиєю і на манжетах сорочка зав'язувалась стрічками. Сорочки складалися з двох відрізних частин: верхньої — опліччя і нижньої (подолок). Нижня сорочка була зшита з двох кусків, обвивалася навколо і зав'язуватись шнурком.
Вишиванка за описом Франца Коковського: «Чахлик» — вишивана сорочка з купленого або ліпшого домашнього полотна, вишита на рукавах шириною в 1 см. Її частини: обшивка (комір), груди, наплічка, плечі, рукави. Рукави зав'язують «застіжкою», обшивку спинають — спинкою. «Чахлик» сягає тільки пояса, до нього пришивають з гіршого полотна «подолок», який сягає по коліна. Вишивка червоно — небесного кольору. Вишивка була простою: ромбами або зірочками.
Вишиванка як символ
Вишиванка слугує популярним засобом підкреслення належності людини до українців. Вишиті сорочки, спершу бувши просто традиційним одягом, набули соціального статусу в контексті СРСР, адже носінням вишиванки виражався протест проти панівної влади. Популярність вишитих сорочок зростала від часу проголошення незалежності України в 1991 році, а в зв'язку із протестними рухами, Революцією Гідності та війною на сході України, що розпочалася 2014 року, набула нової хвилі популярності. Крім вказівки на зв'язок із народною культурою, вишиванка стала також символом і виразником героїзму та боротьби українців з ворогом.
Сучасні митці й дизайнери неодноразово звертаються до народної вишиванки задля розробки художніх образів та нового прочитання давньої символіки. Різні вишивки, крім того, символізують культурну різноманітність регіонів України.
У сучасну вишивку можуть зашифровуватися ім'я власника, біографічні дані, група крові. Для створення іменних візерунків існують сайти та програмні додатки-конструктори. Етнографи зауважують, що давні вишиті візерунки не містили біографічних даних людей і практика додавати їх у символічній формі на сорочку — сучасна.
Крій
- Подільська вишиванка
- Борщівська сорочка
- Волоська вишиванка
- Крій традиційної волинської сорочки «до уставки»
Рекорди та цікаві факти
- Першим українським телеведучим, який провів новини у вишиванці, став Андрій Шевченко: 21 листопада 2004 в ефірі «5 каналу» він відкрив телемарафон «Ніч виборів» у вишиванці з косівським орнаментом у жовтогарячих та салатових тонах.
- 19 лютого 2013 р. народні депутати фракції «Батьківщина» прийшли на засідання Верховної Ради у вишиванках на знак протесту проти закликів депутата Михайла Чечетова (Партія регіонів) заборонити одягати вишиванки у Парламенті.
- 28 жовтня 2015 на фасаді 18-поверхового житлового будинку № 36-Б на бульварі Лесі Українки в Києві австралійський художник Гвідо ван Хелтен завершив 12-денну роботу по малюванню велетенського муралу — дівчини у вишиванці. Мурал сягає завдовжки 43 метри. Це найбільший твір художника не лише в Україні, а й в Європі
Галерея
- Можлива реконструкція народнього вбрання 9 ст.
-
- Національний білоруський одяг, марка 1961 року
Див. також
- Традиційна жіноча вишиванка
- Традиційна чоловіча вишиванка
- Подільська вишиванка
- Буковинська вишиванка
- День вишиванки
- Рушник
- Українська вишивка
- Техніки вишивання
- Українська вишиванка (монета)
- Українська вишиванка (срібна монета)
- Вишиванкова хода
- (Вишиванка) у символіці українців
- Ярмарок вишиванок в Коломиї
Примітки
- ВИШИ́ВА́НКА // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- ВИШИ́ВА́НКА // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- JJ Gurga (вересень 2012). Echoes of the Past: Ukrainian Poetic Cinema and the Experiential Ethnographic Mode (PDF) (Ph.D.) (англ.) . Університетський коледж Лондона. с. 189—190. (PDF) оригіналу за 22 жовтня 2015. Процитовано 20 квітня 2020.
- Elena Gapova (2017). Things to Have for a Belarusian: Rebranding the Nation via Online Participation (PDF). Studies in Russian, Eurasian and Central European New Media (digitalicons.org). Western Michigan University (17): 47—71. (PDF) оригіналу за 16 жовтня 2018. Процитовано 20 квітня 2020.
- вишива́нка // Російсько-український академічний словник 1924–33рр. (А. Кримський, С. Єфремов).
- виши́ванка // Словарь росийсько-український 1893–1898рр. (М. Уманець, А. Спілка).
- виши́ванка // Словарь української мови 1909р. (Б. Грінченко).
- виши́ванка // Словник українсько-російський 1927р. (А. Ніковський).
- Вишиванка в Словнику української мови в 11 томах
- Щербина Е. Б. Українська народна вишивка і її терміносистеми // Вісник Харківської державної академії дизайну і мистецтв. Мистецтвознавство. Архитектура. — 2010. — № 1. — С. 79.
- Історія українського мистецтва: у 5 т. Т. 1. Мистецтво первісної доби та стародавнього світу [ 3 березня 2021 у Wayback Machine.] / ред.: Р. Михайлова, Р. Забашта; НАН України, Ін-т мистецтвознав., фольклористики та етнології ім. М. Т. Рильського. — К., 2008. — С. 194. — 709 c. — .
- Отличительние черти южно-русской народной орнаментики Ф. К. Волков. Труды III Археологического Съезда в Киеве, в 1874 г. Киев, ст. 318—343
- Украинскій народный орнаментъ. Вышивки, ткани, писанки. О. П. Косачева, Киев, 1876
- . Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 30 вересня 2012.
- . Архів оригіналу за 1 березня 2021. Процитовано 4 червня 2022.
- Єфремов С. Зі спогадів про І. Франка // Спогади про Івана Франка / Упоряд., вст. ст. і приміт. М. Гнатюка. — Львів: Каменяр. 1997. — С. 223—229.
- Архів оригіналу за 22 жовтня 2014. Процитовано 30 вересня 2012.
- . Архів оригіналу за 18 жовтня 2012. Процитовано 30 вересня 2012.
- . Архів оригіналу за 8 листопада 2012. Процитовано 30 вересня 2012.
- . Архів оригіналу за 1 лютого 2013. Процитовано 30 вересня 2012.
- Архівована копія. Архів оригіналу за 6 липня 2013. Процитовано 30 вересня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 27 липня 2014. Процитовано 30 вересня 2012.
- Чоловічі вишиванки[недоступне посилання з березня 2019]
- . Архів оригіналу за 16 жовтня 2012. Процитовано 30 вересня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 9 лютого 2012. Процитовано 30 вересня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 27 липня 2014. Процитовано 30 вересня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - СУМ - Гуцулка
- . Архів оригіналу за 28 липня 2012. Процитовано 30 вересня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 2 листопада 2012. Процитовано 30 вересня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Железняк, Микола; Іщенко, Олександр (2023). Гасло “Вишиванка” в енциклопедичних виданнях України та зарубіжжя. Вісник Київського національного університету імені Тараса Шевченка. Літературознавство. Мовознавство. Фольклористика (Uk) . Т. 34. doi:10.17721/1728-2659.2023.34.08. Процитовано 6 серпня 2023.
- http://e-donbas.org/node/1269[недоступне посилання з червня 2019]
- Денисюк, Жанна Захарівна (2022). Вишиванка як об’єкт україноцентричного наративу та національно-культурної ідентичності в інформаційному просторі (укр.). Процитовано 24 серпня 2022.
- О народной одежде и убранстве Руссинов, Ст.-Петербург, 1877 р.
- Риженко, Я. Українське шитво [Електронний ресурс]: (до виставки шитва 20/І — 20/II 1929 р.)
- «Труды этнографическо-статистической экспедиции в Западно-Русский Край» — Т.7., 1877 p. — СПб.,
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 24 жовтня 2016. Процитовано 23 жовтня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Животко А. П. Українська Вороніжчина в культурному житті України — Подонь. Прага, 1943.
- . Архів оригіналу за 20 червня 2012. Процитовано 29 вересня 2012.
- Вишиванка — одяг політичний. Газета "День" (укр.). Процитовано 24 серпня 2022.
- Oprishchenko, Anastasiya (18 травня 2023). Чому День вишиванки — некоректна назва, та чи приховують вишивані сорочки скритий сенс?. Заборона (укр.). Процитовано 19 травня 2023.
- . Архів оригіналу за 7 березня 2013. Процитовано 3 березня 2013.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - У Києві завершили мурал із зображенням дівчини у вишиванці. 5 канал. 28 жовтня 2015. оригіналу за 13 серпня 2020. Процитовано 9 жовтня 2021.
Джерела
- Гуцульські узори з е-книги Людвика Вербицького та Северина Обста " Узори русинів " Львів , 1883 , 33 ст., (узори ст. 36 — 45) [ 24 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Узори Волині з e-книги Гелени Коморовської, " Узори русинів " Львів, 1887 , 33 ст., 10 таблиць (ст. 32-41) [ 24 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Узори Покуття з e-книги Гелени Коморовської, " Узори русинів " Львів, 1905 ,17 ст. [ 24 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Українські народні узори з Київщини, Полтавщини й Катеринославщини з e-книги Ольги Кривинюк, К., 1928 ,6 ст. [ 22 жовтня 2014 у Wayback Machine.]
- Українські взори XVIII віку вип.I-й, 1909
- Habdank-Rohozynskyj K. Ukrainska nardnia wyszywka. Serija III [ 24 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
Література
- Ольга Косач, Український народний орнамент, Київ, 1876 р. [ 30 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Яків Головацький, О народной одежде и убранстве Русинов, Ст-Петербург, 1877 р.
- Павло Чубинський, «Труды этнографическо-статистической экспедиции в Западно-Русский Край» — Т.7., 1877 p. — СПб.,
- Литвинова П. Я. Южно-русский народный орнамент. Вып. 1.- К., 1878.
- Степовой Н., «Малорусская народная одежда» / Киевская старина № 5, 1893. — С. 272—284.
- Олена Пчілка. Українські узори. Зібрала Олена Пчілка.- Київ: Друк. С. В. Кулженка, 1912. [5] [ 8 грудня 2016 у Wayback Machine.]
- Народное искусство Подкарпатской Руси [Електронна копія] / пояснит. текст С. К. Маковского.), 1925 [6] [ 24 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Григорій Павлуцький, Історія українського орнаменту. — К. 1927
- Риженко, Я. Українське шитво [Електронний ресурс]: (до виставки шитва 20/І — 20/II 1929 р.) [7] [ 24 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Вовк, Федір. Студії з української етнографії та антропології [Електронний ресурс]— Прага: Укр. громад. вид. фонд, [1928?] [8] [ 24 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Степова Украіна. Орнамент, Одесса, Одеський політехникум обозотворчих мистецтв, 1929г., 6 с., 30 л. илл.,
- Віра Білецька, Українські сорочки, їх типи, еволюція й орнаментація. В кн.: Матеріали до етнології й антропології, т. 21—22, ч. 1. Львів, 1929.
- Катерина Антонович, Український одяг. Історичні замітки: Одяг козацької доби, Вінніпег-Торонто, 1954
- Олекса Воропай, Звичаї нашого народу, Мюнхен, Т. 2, 1966, ст. 179—272 [9] [ 28 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Кольбенгаєр Е. Взори Вишивок Домашнього Промислу на Буковині [10] [ 8 грудня 2016 у Wayback Machine.]
- Вишивки // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955. — Кн. 2, [т. 1] : А — Головна Руська Рада. — С. 263. — .
- Вишиванка // Знаки української етнокультури: словник-довідник / Віталій Жайворонок; НАН України, Ін-т мовознав. ім. О. О. Потебні. — Київ: Довіра, 2006. — С. 88. — 703 с.
- Кожуховська Л. Вишиванка // Енциклопедичний словник символів культури України / За заг. ред. В. П. Коцура, О. І. Потапенка, В. В. Куйбіди. — 5-е вид. — Корсунь-Шевченківський: ФОП Гавришенко В. М., 2015. — С. 114—117. — 912 с.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Вишиванка |
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Вишиванка |
- Вишиванка [ 22 вересня 2017 у Wayback Machine.] // Електронна бібліотека України
- Український національний костюм, вишиванки. [ 13 травня 2019 у Wayback Machine.]
- Історія народної вишивки [ 8 липня 2019 у Wayback Machine.]
- «Українська вишивка» [ 15 грудня 2006 у Wayback Machine.]: спільнота в LiveJournal присвячена вишиванню
- «Вишиванка» [ 28 серпня 2006 у Wayback Machine.]: статті, керівництва, орнаменти
- Відеоролик. Вишиванки з Рівенщини [ 8 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Відеоролик. Буковинське весілля
- Відеоролик. Гуцульщина [ 9 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Відеоролик."Традиційне вбрання правобережного Полісся" [ 30 жовтня 2020 у Wayback Machine.]
- Відеоролик. Полтавщина [ 1 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- Українські взори XVIII віку (1909) (У 45). irbis-nbuv.gov.ua. Процитовано 22 травня 2023.
- Обереги і узори для вишитих сорочок воїнів. www.prekrasastudio.com (укр.). Процитовано 22 травня 2023.
- "Дай же, дівчино, хустину, хай я в бою не загину!" Як створити оберіг для військових. MUKACHEVO.NET (укр.). Процитовано 22 травня 2023.
- Сорочка вишиванка Оберіг своїми руками (укр.). 29 листопада 2016. Процитовано 22 травня 2023.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з параметром url-status, але без параметра archive-url () - Зайченко, Віра (2015). Вишивка козацької старшини XVII-VIII століть : з колекції Чернігів. іст. музею ім. В. В. Тарновського. Київ: Родовід. с. 107 с.
- Кара-Васильєва, Т. (2008). Історія української вишивки = History of Ukrainian Embroidery : книга-альбом (PDF). Київ: Мистецтво. с. 464 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vishi va nka novitnya nazva narodnoyi ruskoyi ukrayinskoyi ta biloruskoyi sorochki prikrashenoyi ornamentovanoyu vishivkoyu Vazhliva skladova ukrayinskogo nacionalnogo vbrannya Podilyayetsya na zhinochi j cholovichi sorochki Maye spilne pohodzhennya z vishitimi sorochkami slov yanskih narodiv Shidnoyi ta Centralnoyi Yevropi Vid chasiv serednovichchya tradicijno nosilasya yak povsyakdennij ta svyatkovij odyag Z XX stolittya nositsya okremo razom z kostyumom yak svyatkovij patriotichnij ta kultovij odyag Tradicijna vishivka sorochok maye oberegove znachennya j riznitsya zalezhno vid regionu Tradicijni nazvi soro chka vi shita soro chka vishi vana soro chka NazvaIstorichno slovo vishivanka vzhivalosya v znachenni vishivanogo predmeta vishitoyi sorochki abo vishivki V suchasnomu znachenni nagolos u slovi mozhlivij yak na drugij tak i na tretij sklad V Ukrayini isnuvali vsi nazvi spidnogo odyagu slov yan sorochka koshulya rubashka L Niderle vvazhaye sho v davni chasi slov yani nosili dovgi sorochki rubisha ale vzhe v kin 1 tis n e nosili takozh i korotki sorochki vlastivo sorochki Taku sorochku zobrazheno na bronzovij figuri z mogili na Poltavshini ta na sribnij figuri z mogili na Kiyivshini V podibni sorochki vdyagneni skomorohi na freskah Sofiyivskogo soboru v Kiyevi V serbiv ta horvativ vidoma nazva koshulya v polyakiv koshulya v bilorusiv koshulya v chehiv rubashka ta koshulya V cholovichih sorochkah 14 17 st komir nazivavsya ozherelyam zherelami abo sorochkoyu vin buv pishno prikrashenij i prishipavsya Tunikopodibnu sorochku choloviki nosili u vsih miscevostyah Ukrayini krim Volini ta Polissya V Bilorusi taki sorochki traplyalisya ridko Sorochka z ustavkami harakterna dlya Ukrayini a takozh Bilorusi Polshi Chehiyi Nazivayetsya cej tip sorochok v Bilorusi kivnyarovkoyu abo koshuleyu v toj zhe chas yak tunikopodibna sorochka nazivayetsya tut sorochka V Rosiyi cej tip cholovichoyi sorochki ne zustrichayetsya vzagali Strilkova cholovicha sorochka bula malo poshirena v Ukrayini vidoma vona takozh v Bilorusi bilsh harakternim cej tip sorochki ye dlya baltijskih krayin a takozh dlya Polshi V Ukrayini bulo vidome polotno pid nazvoyu rub V s Makariv sorochku z tonkogo llyanogo polotna nazivali ponitok a z tovstogo llyanogo chi konoplyanogo rubaha Na Podilli rubashkoyu nazivali sorochku girshoyi yakosti Sribna nashivna blyashka zi skarbu VI VII st znajdenogo bilya s Martinivka v Porossi Sribni blyashki u formi cholovikiv z Martinivskogo skarbu VI st Skarbnicya Nacionalnogo muzeyu istoriyi Ukrayini Skifska terakota Sorochki zhinok ozdobleni ornamentom bilya shiyi ta na rukavah Freska Voyin Odyag znizu prikrashenij ornamentalnoyu smugoyu Rusinka z Marmaroshini 1803 p Sorochku voni nosyat z lonu vishitu bilya shiyi na grudyah na plechah chervonoyu barvoyu Rukava sorochki shiti lishtvoyu v dirochki ta vishiti velikimi chervonimi kvitami IstoriyaPoperedniki Dani arheologichnih rozkopok i svidchennya mandrivnikiv i litopisciv pidtverdzhuyut sho vishivannya yak vid mistectva na teritoriyi Ukrayini isnuye z chasiv eneolitu Starodavni istoriki v tomu chisli Gerodot stverdzhuvali sho u mogilah pershih stolit nashoyi eri buli znajdeni zalishki vovnyanogo odyagu prikrashenogo bagatokolirnimi vishivkami U Martinivskomu skarbi na Cherkashini znajdeni sribni blyashki z figurkami cholovikiv datovani VI stolittyam vkazuyut na podibnist odyagu i vishivki ukrayinskogo narodnogo kostyuma serednovichchya i novogo chasu Skifi buli obiznani u mistectvi vishivki Kilka ucililih fragmentiv tkanih virobiv svidchat sho odyag dekoruvali ornamentami vikonanimi tehnikoyu stobannya Najkrashe zberezheni klaptiki tkanini z Rizhanivskogo kurganu mayut vizerunok u viglyadi vosmipelyustkovoyi rozetki Vishiti sorochki isnuvali takozh i za chasiv Kiyivskoyi Rusi sho pidtverdzheno litopisami a takozh zobrazhennyami na freskah Sofijskogo soboru u Kiyevi U XVII st vishivka zbagatilasya roslinnim ornamentom Z XVII XVIII st do sogodni zbereglasya dostatnya kilkist originalnih pam yatok narodnoyi vishivki Ukrayinka Mikola Rachkov dr pol XIX st Divchina ukrayinka v pejzazhi Vasil Tropinin 1820 ti Ukrayinec z paliceyu Vasil Tropinin 1820 ti Z lisu Antonina Mayevska 1893 Kostyantin Makovskij 1870 Vidpochinok po dorozi z Kiyeva Zhanrova scena Kostyantin Trutovskij 1876 V stajni Koni kozacki Yulian Kossak 1866 Kozacka vishivanka Do znishennya kozactva ta pov yazanogo z nim zanepadu ukrayinskogo nacionalnogo odyagu vishivanki kozakiv shilisya shovkom z dodavannyam zolotoyi ta sribnoyi nitki Taki zh sorochki v kozacku dobu nosili mishani i kupci Shittya shovkom zolotom ta sriblom garusom vidtvoryuvalo roslinni formi ornamentu Ale v comu vidi ukrayinskogo shittya roslinni formi pristosovani do prijomiv ornamentu 13 hustok rizhnih i vishivanih 12 sorochok riznih tak zi zolotom yak vishivanih tak i prostih Po comu spisku najbilshe z bilya bulo sorochok v oboh rubrikah 87 ce svidchit pro veliku zamozhnist kupcya Afendika Opis majna zamozhnogo lvivskogo kupcya Afendika Ne bilshe sotni rokiv tomu she koli v zv yazku z socialnimi umovami nacionalnij odyag trimavsya v vishih socialnih stanah suspilstva vishivku na polotni vikonuvali kolorovim shovkom z dodavannyam sribnoyi ta zolotoyi nitki Teper ci materiali mozhna zustriti v plahtah zamozhnih kozachok livoyi storoni Dnipra V odyazi zvichajnogo narodu vishivki shovkom vikonuyutsya duzhe ridko 1874 p Vishivannya shovkom sribnoyu ta zolotoyu nitkoyu bulo harakterne i dlya knyazhih chasiv Vidnosno zvichayu nashih predkiv prikrashati odyag vishivkoyu v litopisi 1216 roku zgaduyetsya pro vishitti oplichchya suchasnih ruskih voyiniv Yaroslav Vsevolodovich pered pochatkom lipeckoyi bitvi nakazav svoyim voyinam v bud yakomu razi vbivati majbutnih polonenih navit yaksho yihni oplichchya vishiti navit zolotom Ukrayinski vizerunki XVIII Ukrayinski vizerunki XVIII Ukrayinski vizerunki XVIII Ukrayinski vizerunki XVIII Shittya zolotom ta shovkom Chernigivshina Mal Mikola Samokish Shittya zolotom sriblom ta shovkom 17 st Arheologichna vistavka v Harkovi 1902 r Do revolyuciyi 1917 roku Na mezhi 19 i 20 stolit vishivana rusko ukrayinska cholovicha sorochka vidrivayetsya vid tradicijnogo kostyumu i pochinaye nositisya v poyednanni z yevropejskim odyagom Providnu rol u zapochatkuvanni modi vdyagannya vishivanki pid pidzhak chasto nadayut Ivanovi Frankovi yakij vidriznyavsya od zagalu svoyim kostyumom vishivanoyu sorochkoyu sered pishnih komirciv i kravatok Pankivskij Grushevskij i Franko u vishivankah 1898 r Lesya Ukrayinka Marko Kropivnickij Volodimir Vinnichenko Boris Grinchenko Ivan Franko 20 stolittya Pershij vibuh modi na vishiti j narodni sorochki u radyanskih respublikah pripav na 1920 ti i pochatok 1930 h sebto dobu NEPu ta Korenizaciyi v USRR Ukrayinizaciyi V USRR vishivanki yak urochistu odezhinu vdyagali i partijni kerivniki i prosti lyudi Zagalom moda na narodni sorochki v radyanskih respublikah ne obov yazkovo mala ukrayinskij harakter na teritoriyi RSFRR populyarnist nabuli persh za vse kosovoritki za motivami silskoyi rosijskoyi cholovichoyi sorochki chasto bez vishivki navipusk mayuchi rozriz ne poseredini grudej yak v ukrayinskih vishivanok a otzhe j pohilij komir Moda na kosovoritki yak povsyakdennij odyag trimalasya v RRFSR azh do 2 Svitovoyi vijni U misyac smerti Stalina berezni 1953 roku za rishennyam zboriv svoyih chleniv artil 8 Bereznya nini fabrika Desnyanka vhodit do skladu Ukrayinskoyi spilki hudozhno promislovih kooperativiv zadlya masovogo virobnictva na osnovi narodnoyi vkrayinskoyi cholovichoyi sorochki rozrobila tri tipi sorochok ukrayinka z vidkladnim komirom odnokolirnoyu vishivkoyu chi v garmonijnomu spoluchenni dvoh troh vidtinkiv odnogo koloru guculka z bagatokolirnim geometrichnim vizerunkom iz perevagoyu chervonogo koloru ta chumachka z vishitoyu pazuhoyu ta nizenkim komircem stijkoyu Druge radyanske pidnesennya populyarnosti narodnih sorochok ne take potuzhne yak pershe ale vzhe same na ukrayinski vishivanki pripalo na drugu polovinu 1950 h rokiv i pochatok 1960 h Zazvichaj ce pov yazuyut z perebuvannyam na choli Radyanskogo Soyuzu Mikiti Hrushova 1953 1964 yakij polyublyav same ukrayinski vishivani sorochki ta sam chasto z yavlyavsya na publici odyagnenij u nih jomu sliduvali i inshi posadovci vishivanka nabula ris dilovogo odyagu Teper vishiti sorochki guculki nosyat po vsih usyudah Radyanskogo Soyuzu Ivan Voloshin Dni 1958 Iz vidhodom z posadi Mikiti Hrushova zbigsya i zanepad populyarnosti nosinnya vishitih sorochok sho trivav azh do dobi vidrodzhennya Nezalezhnosti U period radyanskogo zastoyu vishivanka stala rishuche disidentskim ta patriotichno ukrayinskim odyagom abo zh prosto elementom nacionalnogo rusko vkrayinskogo scenichnogo vbrannya Rodina Cigankovih Misto Luganske 1950 ti Okrugovi kursi ukrayinoznavstva prof aktivu pri O R P S v Luganskomu 1928 rik Dehto vdyagnenij u vishivanki ta kosovoritki Odin z organizatoriv Golodomoru Pavlo Postishev 1887 1939 u vishitij sorochci Vasil Stus Oleksa Girnik Nezalezhna doba Z nablizhennyam vidrodzhennya Nezalezhnosti Ukrayini vishivanka pochala rishuche povertati svoyu zagalnonarodnist Yak cholovichi tak i zhinochi variyaciyi na temu tradicijnih vishivanok nini poshireni na mitingah urochistih ta molodizhnih zahodah posili svoye misce u vesilnij modi Pershij Vishivankovij hid Zaporizhzhyam na svyatkuvanni 500 richchya Zaporozkogo kozactva 1990 Vishivanka stala dres kodom chi j bezkoshtovnoyu perepustkoyu do pevnih molodizhnih tusivok ta diskotek osoblivo prisvyachenih derzhavnim svyatam U nash chas unikalnim yavishem ye svyatkuvannya Dnya ukrayinskoyi vishivanki sho pereroslo u Vsesvitnij den vishivanki yakij vidnedavna vidznachayut u tretij chetver travnya Okremim yavishem povstali vishivankovi hodi naprikinci 2000 h koli ne priv yazuyuchis do isnuyuchih svyat odniyeyi vishivanki stalo dostatno yak prichini organizaciyi masovoyi zustrichi Podibni svyatkovi progulyanki z muzikoyu najbilshu poshirenist nabuli sered molodi 17 20 rokiv i regulyarno vidbuvayutsya v bagatoh mistah Ukrayini Vishivankoyu v perenosnomu znachenni nazivayut takozh i vishivanij vizerunok v ukrayinskomu stili 2012 roku v Luganskomu vidbulisya 2 rozvagi Z vishivankoyu v dorozi koli luganci rozmalovuvali pishohidnu plitku v ukrayinskij vizerunok Rosijsko ukrayinska vijna a osoblivo shiroke vtorgnennya Rosiyi v 2022 roci zumovili hvilyu avtorskih pereosmislen narodnoyi simvoliki Neodnorazovo majstri vishivalnictva zobrazhayut znakovi podiyi ta ponyattya vijni v formi vizerunkiv na sorochkah Vishivanka fest 20 travnya 2012 roku v Drogobichi Tradicijna ukrayinska sorochkaOsnovnimi risami tradicijnoyi ukrayinskoyi sorochki ye bilij kolir rozriz pazuhi po seredini krij do ustavki vishivka Riznicya mizh sorochkami riznih suspilnih staniv bula ne v kroyu a v materiali ta ozdoblenni Tak sorochki vigotovlyali z llyanogo polotna ploskinnogo abo matirki Vishi stani suspilstva shlyahta ta kozaki shili sorochki takozh z kiseyi serpanku abo shovku Sorochka do ustavki zi zborami bula mishanskoyu shlyahetskoyu ta perevazhala na usij livoberezhnij Ukrayini a takozh na Volini na Polissi na Podilli na Lemkivshini Sorochka cogo pokroyu poshirena takozh i v bilorusiv Cholovicha sorochka z polikami zborami ta vidkladnim komirom pritamanna takozh polyakam koshulya i cheham Dlya zhinok yak pravilo vikoristovuvalasya dlya poshittya sorochok ploskinna dvadcyatka Llyane polotno vvazhalosya krashim za yakistyu Yaksho sorochka mala pidtochku to vona mogla shitisya z grubshogo polotna z matirki Grube matirchate polotno pid nazvoyu kozhuh vzhivalosya dlya poshittya cholovichih sorochok na Dnipropetrovshini Kozaki vikoristovuvali dlya poshittya sorochok i privozne polotno a takozh serpanok i shovk Sorochka mishan U mishan polotno bulo tonshe i krashe vibilene Sorochki koshuli shilisya z lonu ta poskonnogo polotna U svyata odyagali perkalevi sorochki Sorochka mishan shilasya zi zborami ta z komircem shirinoyu v 6 5 sm Rukava buli z podvijnimi plechami priramnikami z dudami abo lishtvami na kincyah rukaviv tobto vuzkoyu abo shirshoyu obshivkoyu Taka sorochka zashipalisya na perlamutrovij gudzik abo zav yazuvalis tesmoyu Mishani ne vishivali sorochok kolorovimi nitkami ni na plechah ni na pazusi Dovzhina sorochki bula do kolin i podolok hovali v shtani Po sorochci odyagali mishani napivzhupanchiki z legkoyi tkanimi z rukavami abo bez nih zi stoyachim komirom i zverhu vistavlyali komir sorochki Piznishe zamist napivzhupanchikiv pochali nositi kamizelki Mishanki nosili v budni dni sorochki z domorobnogo llyanogo polotna a u svyata z tonkogo llyanogo polotna perkalyu zones Yak pravilo taki sorochki shilisya do pidtochki zverhu z tonkogo polotna a znizu z grubshogo Krij sorochok v zhinok buv takij yak i u cholovikiv Rukava sorochki obshivalisya vnizu dudicyami vuzkimi obshivkami abo manetami shlyarkami z lishtvoyu Komir buv vidkladnij na 3 4 dyujmi Na plechah v divchat sorochki buli merezheni Divchata zav yazuvali na shiyi sorochku shirokoyu chervonoyu shovkovoyu strichkoyu Poverh sorochki osoblivo do svyatkovogo vbrannya odyagali korseti z klapanami bez rukaviv z shovku abo kiseyi yaki styaguyutsya na grudyah shnurkami abo dribnimi gudzichkami i mali nizkij viriz Shlyahta nosila taki zh sami sorochki yak i mishani A v nashoyi bondarivni sorochka merezhka Yakiv Golovackij 1877 p Vidi sorochok Usi tradicijni ukrayinski sorochki mozhna umovno podiliti na dva tipi livoberezhni ta pravoberezhni a takozh na sorochki do ustavki zi zborami i bez ustavki bez zboriv tunikopodibni Na Livoberezhzhi krij zhinochoyi ta cholovichoyi sorochki buv perevazhno do ustavki yakij mav takozh dva varianti z sucilnokroyennoyu ustavkoyu Kiyivshina Chernigivshina ta okremoyu ustavkoyu Poltavshina Slobozhanshina Na Zaporozhzhi v stepu buli poshirenni cholovichi sorochki chumackogo ta locmanskogo tipu bez ustavki ta bez zboriv Vishivalisya livoberezhni ta stepovi sorochki billyu osnovnimi tehnikami buli merezhka virizuvannya ta nastiluvannya lishtva Pravoberezhni sorochki cholovichogo tipu buli tak samo do ustavki i bez ustavki bez zboriv Cholovichi sorochki bez ustavki ta z ustavkoyu nosilisya v deyakih miscevostyah po shtanah Bukovina Guculshina Bojkivshina Polissya Pridnistrov ya Girske naselennya Bukovina a takozh i chastkovo livij bereg Dnistra nosilo sorochki po shtanah yak i rosiyani bolgari chornogorci Lemki i naselennya Zakarpattya nosilo sorochki zapravleni v shtani Na Volini gospodari nosili sorochki tezh po shtanah a naprikinci 19 st pochali zapravlyati v shtani po mishanskomu abo po shlyahetskomu zvichayu Zhinochi sorochki Pravoberezhzhya buli abo bez ustavok hlop yanki u dvi pilki Bukovina Pokuttya Guculshina ce buli perevazhno povsyakdenni sorochki abo shiroki bezustavkovi zi zborami u tri pilki Podillya Vishivalisya taki sorochki chornimi Podillya abo chervonimi nitkami Volin Polissya Pokuttya Osnovnimi tehnikami buli zavolikannya Volin Polissya abo nizina Podillya Pokuttya Guculshina Bukovina V deyakih miscevostyah Podillya Pokuttya vishivali takozh bilimi nitkami tehnikoyu virizuvannya ta nastiluvannya Livoberezhzhya Golovna chastina sorochki stanok zshivayetsya z troh polotnish sho buvayut zavshirshki 40 50 sm Na Poltavshini stanok mav dovzhinu 65 70 sm Na vstavki vidmiryalosya polotno rukoyu na odnu chvert priblizno 25 sm i rozrizalosya navpil Vstavki prishivalisya zzadu dvojnim vistigom a speredu pishvoyu Stanok z prishitimi do nogo vstavkami zbiravsya vgori na nitku Pri zbiranni zboriv bralosya po dvi nitki po chisnici Dlya komira vidrizalasya vid polotna smuga zavshirshki 2 sm u vsyu shirinu polotna yaka pidginalasya z dvoh storin Spochatku komir prishivavsya z licevoyi storoni a potim z seredini dvichi abo trichi vistigom Inkoli dlya obshivki komira brali tkanu stozhku i obshivali neyu zbori a kinci zalishali dlya zav yazuvannya Inodi na cholovichih i zhinochih sorochkah komir robili zubcyami Na kincyah komira robili prorizni abo nakidni petli dlya stozhki yakoyu zav yazuvali sorochku Rukava robili z usiyeyi shirini polotna zavdovzhki 50 sm Do ustavki rukava prishivayutsya vistigom chasto vistig pererivayut puhlikami prib 15 sm Puhliki mozhut buti v odin chi j sim ryadiv Inkoli puhliki prishivayutsya do vstavok merezhkoyu Najbilshe poshireni puhliki u shidnij Poltavshini Mizh rukavami ta stankom vstavlyalisya lastki 12 na 12 sm yaki prishivalisya proshvoyu Vnizu rukavi zbiralisya yak i komir i vshivalisya v chohlu 2 5 sm inodi robili shirishoyu do 6 sm Starovinni sorochki Slobozhanshini ne vidriznyalisya vid poltavskih Zhinochi sorochki Chernigivshini buli dovshi za poltavski i mali menshi komirci tobto pri samij shiyi ta dovgij rozriz pazuhi do 30 sm Rukav tut buv chasto sucilnij z ustavkoyu abo prishivavsya do ustavki osoblivim vidom merezhki rozshivkoyu Takoyu merezhkoyu z yednuvalisya pidrubleni chastini rukava i ustavki Takoyu zh rozshivkoyu prishivalasya zzadu ustavka zi stankom do komira Rukava buli inodi v pivtori pilki zshiti zverhu rozshivkoyu Sorochki Dnipropetrovshini podibni do opisanih ale voni buli dovshi do 75 sm Pidtochka chasto bula z polotna vpoperek Zagalna dovzhina sorochok bula do 112 sm Sorochki Kiyivshini nalezhat do livoberezhnogo tipu i nablizheni bilshe do chernigivskih Voni mali sucilnij zi vstavkami rukav Dlya togo shob yih prishiti v verhnij chastini stanka robilisya virizi Sorochki buli dovgi porivnyano z in miscevostyami do 155 sm Rozriz pazuhi korotshij yak v chernigivskih komir buv shirshij nizh v poltavskih 3 5 4 5 sm Starovinni cholovichi sorochki buli kroyem majzhe takizh yak i zhinochi zavdovzhki do 90 sm Riznicya polyagala v tomu sho cholovichi sorochki mali stoyachij abo vilozhistij komir Vin robivsya zi skladenogo vdvoye polotna Komir ozdoblyuvavsya vishivkoyu ta zubcyami Chohli v cholovichih sorochkah buli shirokimi do 4 sm Rukavi mogli buti takozh ne prizbirani v chohlu a prostimi shirokimi Poryad z cim tipom cholovichoyi sorochki buv she odin tip chumacka abo locmanska stepova Taki sorochki shilisya z peregnutogo popolovini polotna do yakogo z bokiv prishivalisya bochki z polovini polotnisha zverhu voni buli zrizani v viglyadi trikutnika Ci sorochki buli dovgimi do 100 sm Rukavi robilisya z polotna peregornutogo po dovzhini abo vpoperek Zdebilshogo rukavi buli poperechni i prishivalisya do stanka osoblivim vidom merezhki Bochki do stanka prishivalisya pishvoyu Rozriz v takih sorochkah buv dovgij do 40 sm Viriz dlya komira pidrizayetsya kruglo na peredi nizhche Komirec do takoyi sorochki buv vuzkim 1 1 5 sm skladenij z tkanini vdvoye i prishivavsya dvijnim vistigom Taki komirci zavzhdi zubcovani i vishiti dribnimi uzorami Taki sorochki chasto mali pidopleki kuski polotna prishiti do plechej tak sho zvisayut na grudi i na spinu Ci sorochki buli poshireni po vsij Ukrayini Slobozhanshina Harkiv obl Kiyivshina Pereyaslav Hmeln r n Kiyivshina Pereyaslav Hmeln r n Slobozhanshina Lug obl Poltavshina Mirgorodskij r n Cherkaska obl Chornobayivskij r n Ornamentaciya ukrayinskih sorochok Ornamentaciya ukrayinskih sorochok organichno poyednanna z kroyem tomu chasto vazhko rozrizniti prikrasu vid sposobu zshivannya sho chasto vikonuye podvijnu funkciyu Tak napriklad rukava cholovichih sorochok na Poltavshini ta Dnipropetrovshini prishivayutsya do stanka specialnoyu merezhkoyu Takimi zh ye i chernigivski rozshivki chervonoyu ta sinoyu zapolochchyu Na Podilli usi shvi yak cholovichih tak i zhinochh sorochok z yednani merezhkoyu Perehidnimi vid shviv do ozdobi ye merezhki najprostishoyu formoyu yakih ye rubec Kilkist ozdoblen na sorochci zalezhit vid togo chi ce budenna chi svyatkova sorochka Osnovnimi sposobami vikonannya ornamentu buli zanizuvannya chervonoyu zapolochchyu perevazhno geometrichnim ornamentom Polissya pidbir chervonoyu ta sinoyu zapolochchyu geometrizovanim roslinnim ornamentom Kiyivshina Chernigivshina virizuvannya ta nastil bilimi abo sirovimi nitkami lishtva geometrizovanim roslinnim ornamentom livoberezhna ta pivdenna Ukrayina niz chornogo abo chervonogo koloru Podillya Pokuttya Guculshina Lemkivshina Zakarpattya Bukovina merezhki hrestik Sposobi vishivannya ta rozmishennya vizerunkiv Dokladnishe Tehniki vishivannya Ne divlyachis na te sho ce budut rizni rechi prikrasheni riznimi sposobami za dopomogoyu riznih linij nash narod viznachayuchi yih ornamentalnu prikrasu vislovitsya odnakovo merezhani rukavi merezhenij rushnik merezhane yarmo merezhana porohivnicya miska i t in Usi sorochki za tehnikoyu vikonannya mozhna podiliti na livoberezhni ta pravoberezhni Tak sorochki Livoberezhzhya shilisya billyu vibilenimi nitkami nastilom lishtvoyu ta virizuvannyam Nitki dlya vishivannya vikoristovuvali z lonu Inkoli dlya vishivki vikoristovuvali surovi nebileni nitki abo pidfarbovani v popelyasto sinij kolir pofarbovani kuniceyu Uzori dlya takogo shittya buli silno geometrizovanni roslinni motivi Nastiluvannya chasto poyednuvalosya z virizuvannya vistigom Chervonoyu zapolochchyu vishivalis na Livoberezhzhi lishe rushniki ta skatertini V kin 19 st molod pochala vishivati zapolochchyu j sorochki ce novovvedennya poshirilos spochatku na Slobozhanshini Najkrashi zrazki nastiluvannya virizuvannya ta merezhok buli na Poltavshini ta v shidnij Kiyivshini Cholovichi sorochki do ustavki vishivalisya na komiri specialnoyu merezhkoyu retyazok na ustavkah ta chohlah Na cholovichih sorochkah chumackogo tipu stepovih tehnikoyu virizuvannya v poyednanni z lishtvoyu ozdoblyuvali pazuhu ta niz rukaviv Komir v cih sorochkah zubcyuvavsya ta vishivavsya dribno lishtvoyu retyazok Locmanski Dnipropetrovshini sorochki cogo tipu vishivalisya chornimi nitkami Na pochatku 20 go st vidbuvsya zanepad starovinnih tehnik shittya Vikonanni billyu sorochki Livoberezhzhya na pochatku 20 go st pochali vishivati kolorovoyu zapolochchyu Najshvidshe ci zmini vidbulisya na Slobozhanshini ta Dnipropetrovshini Stari tehniki virizuvannya ta nastiluvannya pochali zaminyuvati prostishimi ta primitivnishimi tehnikami hrestikom ta gladdyu Kolori vikoristovuvali perevazhno chervonij ta sinij chornij z perevagoyu chervonogo abo z vikoristannyam cih koloriv odnakovoyu miroyu Naturalistichni uzori brali z paperovih ta sitcevih vzirciv Tak napriklad ulyublenij v narodi geometrizovanij motiv povnoyi rozhi zaminyuyetsya realistichnim motivom chervonoyi rozhi Poryad z rozhami ulyublenimi motivami stali takozh lileyi gvozdiki dubove ta vinogradne listya Najdavnishimi tehnikami mozhna vvazhati merezhki yaki povstali z rubcyuvannya a takozh ozdoblennya pazuhi ta ustavok Nityana sitchasta merezhka zdayetsya poyavilasya yak sposib shittya a ne vishivannya Tak pid rubcem vismikuvalos dekilka poperechnih nitok i sputuvannya dolovih nitok yake utvoryuvalo sucilnu smugu jshlo razom z pidrublyuvannyam rubcya Taki pervinni merezhki shiyutsya pid rubcem i teper V yakih osnovnij uzor zanizuvannya a nityana sitchasta merezhka pid rubcem yak dodatok do nogo I vzagali bilsh rozshireni merezhki cogo tipu zustrichayutsya perevazhno vzdovzh rubciv na pazuhah podolah sorochok nizhnih ta verhnih chastinah rukaviv Zanizuvannya zavzhdi vikonuvali chervonim kolorom z neznachnim dodavannyam sinogo Virizuvannya napevne nasliduvannya sitchastih merezhok yaki bez sumnivu starishi za nogo bo povstali vlasne z shittya Ci dva sposobi shittya viglyadayut na oko yak merezhivo Virizuvannya yak i nastil vikonuvali vibilenimi abo sirovimi nevibilenimi nitkami inkoli i kolorovimi Do chisla sposobiv vlasne shittya yake peretvorilosya chastkovo v vishivannya potribno vidnesti i primerezhku yaka utvoryuye z yednannya okremimi nitkami dvoh krayiv odyagu Motivi ustavok povtoryuvali takozh na rukavah pid nazvoyu odskochki Voni mogli rozmishuvatisya pozdovzhnimi abo poperechnimi a takozh skisnimi smugami Inkoli taki liniyi robilisya tehnikoyu vistigu chi inshoyu i zapovnyuvali vsyu ploshinu rukava Take rozmishennya nazivali recentuvannyam Tradicijni sposobi vishivannya Merezhka Cim sposobom v davninu z yednuvali rizni chastini sorochki Piznishe koli sorochku shili mashinkoyu vin vikoristovuvavsya yak dekorativnij u tih samih miscyah Virizuvannya Cej sposib vikonuvavsya llyanimi abo j konoplyanimi nitkami billyu vibilenoyu sirovoyu nebilenoyu pidfarbovanoyu v polelyasto sinij abo ohristij kolir Virizuvannya chasto poyednuvalosya z lishtvoyu nastiluvannyam Perevazhav cej sposib vishivannya na livoberezhnij podnipryanskij chastini Ukrayini tobto na Chernigivshini Kiyevshini Poltavshini Cherkashini Slobidskij Ukrayini Zaporozhzhi lishtva Niz nizinka Cej sposib vikonuvavsya perevazhno chornimi abo j chervonimi nitkami zi spodu polotna vid chogo otrimav svoyu nazvu Niz perevazhala u vishivkah pravoberezhnoyi podnistryanskoyi chastini Ukrayini Polyagav vin u tomu sho uzor zapovnyuvavsya chornoyu nitkoyu i rozcvichuvavsya neznachno kolorovimi zhovtoyu chervonoyu inkoli j zelenoyu Cej sposib vishivannya perevazhav peredusim na Podilli Guculshini Bukovini Zakarpatti Pokutti Galichini Zavoloch Cej sposib vishivannya vikonuvavsya perevazhno chervonoyu nitkoyu Vin perevazhav na Volini ta Polissi Uzori ciyeyu tehnikoyu vikonuyut lishe temno chervonoyu nitkoyu a vuzenki smuzhki biloyu sinoyu abo chornoyu Zavolikannya vishivayut sprava na livo na vsyu dovzhinu vizerunku Uzori vikonanni cim shvom mozhut buti lishe geometrichnimi voni mozhut rozmishuvatis na vsih detalyah sorochki ale najchastishe na vstavkah ta rukavah Cej shov mozhe buti poyednanim z zanizuvannyam nizinoyu nastilom prote cej shov ridko poyednuyetsya z inshimi Vishivannya kolorovim shovkom Cim sposobom vishivali vishivki kozackoyi starshini Vishivali shovkom odniyeyi barki z zolotoyu abo sribnoyu nitkoyu Barvi takih vishivok buli zeleni chervoni a takozh i chorni Cej sposib vishivannya vikoristovuvavsya takozh dlya cerkovinih rechej tomu jogo nepravilno nazivali cerkovnim stilem Pravilnishe bulo bi nazvati stilem kozackoyi dobi Hrestik Ne nalezhit do tradicijnih ukrayinskih sposobiv vishivannya yakim zapovnyuvali uzor vishivanok Poshirivsya vin z kin 19 go st poch 20 go st i chastkovo vitisniv tradicijni sposobi Vishivali cim sposobom spochatku chervono sinoyu zapolochchyu a piznishe chervono chornoyu Vishivali ne tradicijno po polotni a po kanvi tomu vishivka vihodila gruboyu Dlya ukrayinskoyi vishivki pritamanni pryami ta lamani liniyi krivi liniyi vlastivi vishivci sriblom zolotom shovkom ta sherstyu Ukrayinskij narodnij ornament maye chitko ornamentalnij harakter tobto prostij realnij ne shtuchnij Nizinka Shittya sriblom ta shovkom Zolotonoskij p t Poltavshina Material dlya vishivki ta misce roztashuvannya vizerunku Pro vishivki kozackoyi dobi bagato vidomostej nema Vidomo sho vishivalisya todi sorochki sribnoyu ta zolotoyu nitkoyu koshul 15 zolotom i sriblom shiti z opisu majna a takozh shovkovoyu nitkoyu perevazhno chervonoyi zelenoyi popelyasto sinoyi barvi abo poyednannyam cih barv Piznishe vishivali shovkami riznih barv v odnomu ornamenti Kiyivshina Poltavshina Chernigivshina Zaporozhzhya Slobidska Ukrayina ce zemli kolishnoyi Getmanshini ta Zaporozkoyi Sichi Na cih zemlyah najkrashe rozvivalisya vsi vidi mistectva i v tomu chisli odyag Na Kubani v osnovi lezhit odyag centralnoyi Ukrayini Zaporozhzhya ale vin maye uzhe elementi kavkazkogo odyagu Vizerunki u vishivanih sorochkah cih krayiv vikladali na ustavkah rukavah peleni sho bulo zumovleno zhinochim svyatkovim vbrannyam Tak yaksho vbrannya skladalosya z kersetki ta plahti to vidkritimi zalishalisya lishe rukava i podil sorochki Osnovnimi sposobami vishivannya buli merezhka lyahivka virizuvannya lishtva vikonuvalasya perevazhno llyanoyu abo konoplyanoyu nitkoyu Llyana nitka malo piddavalasya farbuvannyu Kolorami vishivki buli bilij billyu vibilenimi nitkami ohristij nitka pidfarbovana dubovoyu koroyu ta popelyasto sinij V poltavskih zhinochih sorochkah vishivali rukav polik pidoplichchya pelena rukava ta podil sorochki Na Chernigivshini rukava do ustavki chasto prishivalisya osoblivoyu merezhkoyu rozshivkoyu Yaksho rukava shilisya u 1 5 pilki to zshivavsya rukav speredu tak samo rozshivkoyu Polina Litvinova vidmichala sho zapolochchyu zustrichayetsya bilya Kurskoyi ta Mogilivskoyi guberniyi Inkoli do lishtvi dodavali kolorovih nitok todi vsya sorochka vishivalasya kolrovovimi nitkami V takomu vipadku ustavki i pelena vishivalisya zanizuvannyam a rukavi lishtvoyu Osnovnimi kolorami buli chervonij abo sinij hocha perevagu nadavali chervonomu Cholovichi sorochki bezustavkovogo tipu vishivalisya na pazusi ta na nizu vidkritih rukaviv duzhe dobirno merezhkami virizuvannyam zubcyuvannyam komira bilim kolorom Vishivannya sorochok kvitkami chervonoyu ta chornoyu zapolochchyu tak zvanim hrestikom stalo yavishem ostannih 20 30 rokiv sho pishlo v shiroki masi pid mishanskimi vplivami 1929 p Vishivki Galichini Podillya Pokuttya Guculshini Zakarpattya ta Bukovini yavlyayut tezh odnu grupu Osnovnij sposib vishivannya dlya vishivok ciyeyi grupi ye niz Yaka vikonuyetsya perevazhno chervonoyu abo chornoyu barvoyu i neznachnim dodavannyam dlya ozdobi zhovtoyi abo zelenoyi barvi riznih vidtinkiv Vishivayutsya v zhinochih sorochkah takogo tipu polik rukav dudi komir i pogrudki dvi paralelni pozdovzhni smugi speredu i zzadu sorochki ne zavzhdi V cholovichih bezustavkovih sorochkah perevazhno vishivalisya komir ta pazuha inkoli she j podil sorochki Pokuttya Guculshina Bukovina ta niz rukaviv Dlya ciyeyi grupi vishivok harakterno vikoristannya dlya ozdoblennya osnovnogo ornamentu zolotoyi ta sribnoyi nitki a takozh lelitok ta biseru Do okremoyi grupi vishivok mozhna vidnesti vishivku Polissya ta Volini V cih krayah sorochki chasto shilisya z vitkanogo polotna Vishivka bula perevazhno chervonoyu barvoyu a takozh biloyu i neznachno dlya ozdoblennya mogli dodavati sinij abo piznishe chornij kolir Osnovnim sposobom vishivannya bula zavoloch zavolikannya Vishivalisya v zhinochih sorochkah perevazhno poliki ta rukav a takozh komir a v cholovichih pazuha ta komir chohli Sorochki vigotovlyali z domashnogo llyanogo ta konoplyanogo polotna ploskinnogo abo matirki bambaku Podillya Bukovina a sorochki vishih staniv suspilstva shlyahti kozakiv mishan shilisya takozh z serpanku ta shovku Shirina domorobnogo polotna stanovila perevazhno 40 50 sm Zhinochi sorochki shilisya perevazhno z dvanadcyatki trinadcyatki Na Guculshini vigotovlyali dvadcyatku Takozh sorochki shili z pokupnogo polotna kolenkoru zonu riznoyi shirini Tradicijna zhinocha vishivanka Dokladnishe Tradicijna zhinocha vishivanka Zhinocha tradicijna sorochka bula obov yazkovo bilogo koloru vishita bilimi abo kolorovimi nitkami Vona mogla buti dovgoyu yaksho yiyi nosili do plahti abo zapaski i korotshoyu yaksho yiyi odyagali do spidnici Tradicijni zhinochi sorochki podilyayutsya za osoblivostyami kroyu na tri vidi sorochka do ustavki sorochka z cilnokroyenim rukavom ta sorochka hlop yanka Pershih dva vidi mali chislenni zbori bilya komira sorochka hlop yanka zboriv ne mala vona shilasya bez komira ta z vidkritimi neprizbiranimi rukavami Pershij tip sorochki buv poshirenij na Livoberezhzhi Polissi Volini drugij tip na Pravoberezhzhi Bukovini Guculshini Vishivalisya sorochki usih tipiv bilya komira abo komir na ustavkah na manzhetah ta neridko zashivavsya i ves rukav osoblivo v divochih sorochkah a takozh sorochki yaki nosilisya do plahti abo zapaski vishivalisya na podolku Zhinochi sorochki Poltavskoyi oblasti Zhinochi sorochki Luganskoyi oblasti Tipi tradicijnih cholovichih sorochok Dokladnishe Tradicijna cholovicha vishivanka 1 Sorochka do ustavki ce davnij tradicijnij krij ukrayinskoyi cholovichoyi sorochki yaka prizbirana bilya shiyi ta bilya rukaviv Krij cih sorochok takij samij yak i zhinochih sorochok Livoberezhzhya Taka sorochka mogla mati vidkladnij abo stoyachij komir Yak riznovid mogla mati vidkriti tobto neprizbirani vnizu rukava Taku sorochku nosili na teritoriyi vsiyeyi Ukrayini krim Bukovini Zaraz cej tip sorochok ne poshirenij Do cogo tipu kroyu mozhna vidnesti takozh strilkovu sorochku Cej tip sorochok nosili zapravlenim v shtani okrim Volini ta Polissya V cih sorochkah pazuhi ne vishivali 2 Sorochka bez ustavki bez prizbiruvannya bilya komira ce takozh davnij tradicijnij krij sorochki yakij buv bezustavkovim z komirom obshitim lyamivkoyu i vidkritimi neprizbiranimi na kincyah rukavami Ci sorochki na zaporozkih zemlyah nazivali chumackimi na Poltavshini stepovimi abo bilya porogiv na Dnipropetrovshini locmanskoyu Yak riznovid taka sorochka mogla mati vidkladnij komir ta prizbirani rukava Takozh rukava sorochki mogli buti vrizani po pryamij nitci v sorochku tobi voni v misci z yednannya prikrashalisya specialnim shvom vishivkoyu Vishivali taku sorochku na pazusi ta na kincyah rukaviv shirokimi smugami Bezustavkovu sorochku nosili na Guculshini Pokutti Bukovini Zaporozhzhi Podilli Poltavshini Ci sorochki na pridnistryanskomu Podilli Bukovini Guculshini Bojkivshini nosili po shtanah na reshti teritoriyi Ukrayini zapravlyali v shtani po kozacki po shlyahetski po mishanski Ne uginajsya bukovij moste Cherez tebe jdut turi ta oleni Na tih olenyah visokij terem A v tim teremi krasna panna Shila vishivala otcu koshulyu Kolo kovnircya yasniyi zorki Na pazushkah yasnij misyac A u polah sivi golubi Grupi ornamentiv vishivanok 20 stGeografichni osoblivosti na mapi Ukrayina vishivana zroblenij luganskimi majstrinyami Za motivami ornamenti vishivok podilyayutsya na tri grupi geometrichni tradicijni roslinni pereneseni z paperovih ta sitcevih realistichnih motiviv zoomorfni tvarini zustrichayutsya duzhe ridko v tradicijnih sorochkah Geometrichni tradicijni ornamenti vlastivi vsij slov yanskij mifologiyi Voni prosti kruzhechki trikutniki rombi zigzagi liniyi hresti prosti j podvijni Vazhko suditi yakij zmist vkladavsya v ci simvoli ranishe Sogodni na yih osnovi v narodnij vishivci shiroko vikoristovuyutsya taki motivi yak baranyachi rogi kucheri kudryavci grebinci tosho Roslinni motivi poshirilisya v zv yazku z zanepadom starovinnih tehnik i perenosilisya z paperovih ta sitcevih motiviv na vishivanki V ukrayinskij vishivci 20 go st chasto vikoristovuyutsya taki motivi yak vinograd hmil dubovi listi barvinok tosho Tehniki ta geografichni osoblivostiDokladnishe Tehniki vishivannya Virishalnij vpliv na harakter ornamentalnih motiviv mayut riznomanitni vishivalni shvi tak nazivani tehniki yakih v Ukrayini vidomo blizko sta Okremi vishivalni shvi harakterni dlya tih abo inshih etnografichnih rajoniv Ukrayini a deyaki zustrichayutsya takozh u biloruskij i rosijskij vishivkah Serednya Naddnipryanshina Vishivkam Kiyivshini vlastivij roslinno geometrizovanij ornament zi stilizovanimi gronami vinogradu kolorom hmelyu chi vosmipelyustkovimi rozetkami rombami kvadratami Osnovni kolori vishivok Kiyivshini bilij koralovo chervonij vidtinenij chornij Osnovnim materialom dlya vishivki na centralnij Ukrayini buli chervoni ta sini krucheni bavovnyani nitki zapoloch Zapoloch privozili cherez Krim zi shodu Piznishe pochali vikoristovuvati inshi sini nitki yaki shvidko linyali i tomu sinij kolir zapolochi buv zaminenij na pochatku 20 stolittya chornimi nitkami Cholovicha sorochka Sorochki Kiyivshini ta zahidnoyi Poltavshini buli z nizkim komircem stijkoyu ta shirokimi pryamimi rukavami inkoli prizbiranimi v manzhet Bilya shiyi sorochki mali dvi petli v yaki prosilyavsya chornij shovkovij shnurok abo chervona shovkova strichka yaki nazivali zastizhkoyu Komirec zavzhdi buv vishitij sirimi nitkami perevazhno v starshih abo chervonoyu ta sinoyu zapolochchyu Pazuha ta kinci rukaviv yaksho voni buli ne prizbirani takozh vishivalis Cholovichi vid zhinochih uzoriv dosit chasto vidriznyalis Dlya komircya rukaviv pazuhi buli okremi uzori Na Kiyivshini vishivannya bulo rozvinenishe Isnuvali taki nazvi vizerunkiv na komirah rozhevij chovnikami nastiluvannya chovniki z popinami proskurochki chovniki z krilcyami krivonig pupchiki Na pazuhah buli taki vizerunki lyahivka na 3 4 5 7 9 dirochok lyahivka cile kolisha lyahivka cilij zban lyahivka hrestikami lyahivka krugla nashivanka lyahivka kosa lyahivka krugla i hreshata lyahivka reshitochki prutik Na rukavah bula merezhka z lyahivkoyu Starshi lyudi mali sorochki vishiti abo tilki na komirci abo she nevelikimi merezhkami na pazusi na rukavah sirogo koloru zapoloch v nevelikij kilkosti bula tilki na komircyah Inshogo kroyu sorochki buli z vidkladnimi komircyami mali bagato skladok bilya shiyi i ne vishivalis abo zridka tilki komirec Bilya kisti rukav zbiravsya na nitku i prishivavsya manzhet chohli U zahidnomu Podilli i na Polissi sorochki nosili poverh shtaniv Za opisom Pavla Chubinskogo 1870 r Zhinocha sorochka Zhinochi sorochki Kiyivshini v 20 mu st vishivalis sinimi ta chervonimi bavovnyanimi nitkami Vizerunki vishivki na polikah nazivalis knishi cile hreshate krivonig prostij krivonig polovina krivonogu cilij krivonig cimbali polovina cimbaliv cimbaliki meteliki chovniki z virizuvannyam chovniki z krilcyami hmelik rozhovij hmelik kolo shnurochka hmelik chornobrivcyami hmelik lapkami hmelik molotochkami pavuchki chornobrivci cili ogirki povna rozha golovatij hmil rebercya gorli lamani hresti kosici pavichi raki cili pochinki dubovi listki Na komircyah skrakli ogirki hrestiki chornobrivci rachki shipleni Na pidtachci chornobrivci hmelik paslin rep yashki cholovichi sorochki mali ci uzori na pazusi Starshi zhinki ridko prikrashali sorochki kolorovoyu zapolochchyu a mali duzhe chasto virizuvannya sirimi nitkami na rukavah Pazuhi i komirci ne vishivalisya Na Podilli sorochki buli zashiti na rukavah sucilnoyu shirokoyu smugoyu na Pidlyashshi ta Polissi sorochki mali vidkladnij komirec ta ne mali vishivok ni na rukavah ni na podoli Na Podilli krim chervonogo i sinogo vishivali takozh she j zhovtim blakitnim zelenim ta in kolorami Shittya zapolochchyu nazivalos merezhkoyu shittya sirimi nitkami virizuvannyam Podil sorochki vishivavsya sirimi nitkami shirokoyu smugoyu i nazivavsya lishtvoyu Za opisom Pavla Chubinskogo 1870 r Tehnika vishivannya Harkivskoyi oblasti maye duzhe bagato spilnogo z formami vishivki sho ustanovilisya v centralnih oblastyah Ukrayini ale yij vlastivi i zovsim svoyeridni polihromni ornamenti stvoryuvani napivhrestikom abo hrestikom Ci ornamenti vishivayut perevazhno gruboyu nitkoyu vnaslidok chogo vizerunki stvoryuyut vrazhennya relyefnih Kiyivshina Kostyum zhinochij Kinec 19 go st pochatok 20 go st Kiyivska obl Kiyevo Svyatoshinskij r n Seredina 20 go st Kiyivska obl Hvastivskij r n s Olenivka Starovinni vishivki podoliv zhinochih sorochok z Kiyivskoyi guberniyi Sivershina ta Chernigivshina Choloviki nosili korotki sorochki z konoplyanogo abo llyanogo polotna domashnogo virobnictva Sorochki buli kroyem do ustavki prizbirani bilya komira Komir sorochok buv vidkladnim Komir pov yazuvavsya garusnoyu strichkoyu abo stozhkoyu Chohli ta nadplichchya vishivali inkoli merezhkoyu a komir komnyar zapolochchyu po takih vizerunkah suhariki zastupci gaplichok slivki gusyache oko makivki kartochki Sorochka nosilasya vseredinu shirokih shtaniv Yaksho choloviki vihodili z domu to obov yazkovo po sorochci odyagali kobenyak V m Veremiyivci sposterigayetsya deyake povernennya do starovini zamist sorochok z vidkladnimi komirami prishitih do zboriv tut pochinayut znovu nositi sorochki z malenkimi stoyachimi komirami prishitimi do gladkoyi spini vishitih u parubkiv vlasnoruchno zapolochchyu ta chornim shovkom Zhinki nosili sorochki dovzhinoyu poza kolina z domashnogo polotna V Kozeleckomu poviti nosili sorochki dovshi Krij sorochki nadzvichajno prostij brali dva polotnisha zshivali poseredini zverhu prishivali dva pryamokutni poliki do yakih prishivali prizbirani rukava Svyatkovi sorochki shili z kramnogo polotna Viriz prizbiruyut ta obshivayut abo vishitoyu smuzhkoyu abo kuplenoyu tasmoyu Rukava ta poliki v sorochkah zavzhdi vishiti a v svyatkovih sorochkah she j pomerezhini Vishivayut bilimi nitkami tehnikoyu nastiluvannya inkoli j chervonimi Vishivki nadzvichajno vishukani Vishivayut na rukavi zverhu shiroku smugu vid yakoyi vniz idut pozdovzhni smugi abo okremi elementi vishivki roztashovani po peleni rukava u viglyadi reshitki Uzori merezhki metelik prutik dvogolkova trigolkova Vishivki ta merezhki skladayutsya zavzhdi z pryamih linij Podolki sorochok zavzhdi pomerezhini Poverhu sorochki vihodyachi na vulicyu odyagayut korsetki V kin 19 st vishivki pominyalis vishivayut uzhe ne po samomu polotni a po kanvi chervonimi i chornimi nitkami Uzori uzhe ne svogo vlasnogo domislu a zapozicheni z drukovanih zbirnikiv veliki kviti pobutovi kartinki i t in Vzagalnomu vihodit nabagato grubshe nizh ranishe 1890 r M Stepovij Zhinocha dodilna sorochka 2 polovina 19 go st Chernigivska obl Koryukivskij r n s Holmi Zhinocha sorochka dodilna Pochatok 20 go st Sumska obl Zhinocha dodilna sorochka Poch 20 go st Chernigivska obl Zhinocha dodilna sorochka 2 polovina 19 go st Chernigivska obl Koryukivskij r n s Holmi Chernigivshina Chernigivskij strij Menskij r n Poltavska vishivanka Sorochki na Poltavshini vishivayutsya golovnim chinom llyanimi bilimi nitkami billyu duzhe ridko llyanimi chervonimi abo popelisto sinimi Pazuhi bilih sorochok u starih zrazkah prikrashalisya bilim vizerunkom vikonanim lishtvoyu Vizerunok obvodivsya chornimi abo kolorovimi smugami Tehnika vishivannya shov upered golkoyu shov za golkoyu Zhinocha sorochka Na Poltavshini sorochki vlasnogo komira ne mali zamist nogo viriz zbiravsya skladochkami abo puhlikami ta obshivavsya tonenkoyu polotnyanoyu stozhkoyu Rukava buli shiroki a nizhnij kraj zbirali ta vshivali v chohlu Zhinochi sorochki vishivalisya perevazhno bilimi ta sirovimi nevibilenimi nitkami Vizerunki buli na vstavkah rukavah ta peleni V sorochkah perevazhali geometrichni chi roslini geometrizovani motivi Za tehnikoyu vikonannya vizerunki rozpodilyalisya priblizno na vstavki lishtvoyu abo virizuvannyam z lishtvoyu rukava virizuvannyam a pelena prutkovannyam abo merezhkoyu Chasto traplyalosya sho vsya sorochka vishita lishtvoyu Zustrichalisya sorochki de poryad z lishtvoyu do biloyi nitki dodavali kolorovu perevazhno chervonu a inodi vsya sorochka vishivalasya kolorovoyu nitkoyu V takih vipadkah ustavki ta pelena vishivalisya zanizuvannyam a rukava lishtvoyu Z koloriv najbilsh poshirenimi buli chisto chervonij abo popelyasto sinij Vishivannya sorochok kvitkami chervono chornoyu zapolochchyu hrestikom pochalosya z poch 20 go st Cholovicha sorochka Cholovichi sorochki shilisya z domashnogo polotna Za kroyem podilyalisya na dva tipi pershij tip podibnij na zhinochu viriz prizbiruvavsya na nitku i do nogo prishivali visokij m yakij komir Rukava buli takozh shiroki z lastkami pid plechima zibrani vnizu ta vshiti v chohli Taki sorochki podibno zhinochim mali vstavki ta shilis lishtvoyu Taku zh lishtvu shili i na chohlah Drugij tip ce chumacka sorochka vona shilasya na dvi pilki z primerezhinimi po bochkah bochkami p yatikutnikami Rukava v takih sorochkah buli pryami bez zboriv Komir v chumackih sorochkah buv nizenkim 1 2 sm Chumacki sorochki zavzhdi dobirno vishivalisya Komir zdebilshogo lishtvoyu pazuha virizuvannyam a rukava virizuvannyam z lishtvoyu Vizerunki Vizerunki virizuvannya na chotiri dirochki virizuvannya kose virizuvannya knishikove virizuvannya hreshove virizuvannya z klincyami virizuvannya po odnij dirochci virizuvannya z hmelikom virizuvannya knishikove virizuvannya klinchaste virizuvannya orlove lishtva hmeleva lishtva sosnova gilki lishtva metelikova klinchasta pupkova baranyachi rizhechki moroka verhoplut vikolyuvannya merezhki klyuchi i zirki zirka klinova kupochkova lyalki zanizuvannya virizuvannya z klincyami virizuvannya z verhoplutom dzvoniki zhuchki Za opisom Ya Rizhenko Poltavshina Poch 20 go st Poltavska obl Gadyackij r n Zhinocha sorochka Kinec 19 st Poltavska obl Mirgorodskij r Pochatok 20 go st Poltavska obl Gadyackij r n s Ruchki Cherkashina Cherkashina Zolotoninskij r n Kinec 19 go st Cherkaska obl Chornobayivskij r n s Melniki Zhinocha sorochka dodilna Cherkaska obl Chornobayivskij r n s Zhovnine Slobozhanshina Strij Slobozhanshini maye bagato spilnih ris iz odyagom Naddnipryanshini osoblivo Poltavshini i zberigav svij tradicijnij harakter do kincya 19 stolittya navit na pivnichno shidnij voronizkij Slobozhanshini Zhinochi Zhinochi sorochki vishivanki Slobozhanshini perevazhno poltavskogo tipu nosili yih nosili do pochatku 20 go st Naprikinci 19 st poshiryuyutsya sorochki vishivanki z visokim stoyachim vishitim komirom nakladnoyu nashivkoyu na pazusi ta vishitimi manzhetami A na pochatku 20 go st pid vplivom miskoyi kulturi u pobut vhodyat sorochki na koketci z velikim vikotom gorlovini ta rukavami prishitimi do koketki Svoyeridnist vishivki slobozhanskih vishivanih sorochok 20 go st polyagaye v bagatokolirnij vizerunchastosti vikonanij i dribnim hrestikom ta pivhrestikom inodi gruboyu nitkoyu sho nadaye yim relyefnosti Harakternim ye shittya bilimi nitkami lishtva virizuvannya Perevazhayut geometrichni ta roslinno geometrizovani vizerunki Dlya zakriplennya krayu tkanini sluzhili taki vidi shviv yak zubcyuvannya i zmerezhuvannya Poryad iz i dlya yakih harakterna chervona koloristika vishivki pobutuvalo Cholovichi Cholovichi sorochki yak tunikopodibnogo kroyu tak i z ustavkami shiyutsya z grubogo domotkanogo polotna Sorochki perevazhno poltavskogo tipu a z kincya 19 stolittya zokrema i strilkovi vishivanki vid strilki plechovoyi vstavki u viglyadi trikutnogo klina rozshirenogo do komira Forma strilki mogla buti j bilsh skladnoyi formi koli trikutna strilka dopovnyuyetsya pryamokutnikom sho stvoryuvav efekt pogona Poverhnya strilki vishivayetsya chi shiyetsya z chervonogo kumachu yakim takozh obshivayetsya komir ta pazuha sorochki Komir manzheti rukaviv i podil cholovichih sorochok vishivalisya sinimi i chervonimi nitkami Vpliv mista prostezhuvavsya u vikoristanni bilogo sitcyu dlya poshittya sorochok z manishkami Do cih sorochok parubki nosili na shiyi kolorovi hustochki tak zvani shari Vishivanka z Harkivshini Zhinocha sorochka Luganskoyi oblasti Zhinocha sorochka Luganskoyi oblasti Zhinochi sorochki Luganskoyi oblasti Zhinochi sorochki Luganskoyi oblasti Stepova Ukrayina Pivden etnografichnij region Ukrayini zaselenij perevazhno vihidcyami z Serednoyi Naddnipryanshini ta Podillya tomu tut zbereglisya osoblivosti ozdoblennya virobiv pritamanni cim regionam Perevazhayut taki tehniki vishivannya yak glad steblovij shov lancyuzhok Zhinochi Zhinochi sorochki viriznyali chotirikutnij viriz dovkola shiyi ta vilni bez zborok u zap yasti rukavi Pobutuvali stilizovani roslinni motivi Ce sosonki dubove listya i shishki hmelyu riznomanitni kviti ta kvituchi gilki Ne mensh populyarnimi buli zoomorfni motivi Tradicijni sorochki z puhlikami zbiranoyu tkaninoyu na rukavi trohi nizhche plecha shili z biloyi bavovnyanoyi tkanini Puhlik dodavav rukavam pishnosti ta ob yemu Stoyachij shirokij komir gusto zbirali u dribni zmorshki yaki otorochuvali tonenkim rubchikom Verhnij kraj rukaviv prizbiruvali a nizhnij vishivali geometrichno roslinnim vizerunkom u tehnici hrestika Osnovnimi kolorami buli perevazhno chervonij chornij sinij ta zhovtij Pobutuvala takozh vishivka bilim po bilomu sho pohodit z Poltavshini Krayi rukaviv obroblyali vuzkoyu smuzhkoyu Cholovichi Vidomoyu na vsyu Ukrayinu bula cholovicha tak zvana chumacka sorochka z shirokimi rukavami de vishivkoyu ozdoblyuvavsya lishe komir Takij rukav sluzhiv svoyeridnim praporom dlya podachi signalu pri perepravi cherez dniprovski porogi Chumacki sorochki zavzhdi dobirno vishivalisya Komir zdebilshogo lishtvoyu pazuha virizuvannyam a rukava virizuvannyam z lishtvoyu Krimskotatarska vishivka Prirodno sho krimska vishivka vidriznyayetsya vid bilshosti tipovih na materikovij Ukrayini Vazhlivimi tut ye kontrasti yaki mozhna pobachiti j na narodnomu verhnomu odyazi Krimski tatari chasto vikoristovuvali kvitchasti ornamenti z nizhnimi kolorami pravilno pidbirayuchi kozhnu kvitku Golovni znaki vikoristovuvani majstrami tut taki zhinochij znak vignuta gilka egri dal oznachaye minlivist dinamichnist rozvitok Cholovichij rodove derevo nadijnist stijkist ta sila Gvozdika litnya lyudina Tyulpani simvolizuyut molodih hlopchakiv a troyandi zhinok Ye takozh simvol maram yakij dosit chasto zustrichayetsya na vishivci i ornamentah osoblivo golovnih pokrivalah i poyasah z shirokoyi vovnyanoyi tkanini uchk urah ce derevo zhittya Volinska vishivanka Rukava ta pazushina na Volini v tradicijnih sorochkah takozh koshulya ne vishivalisya kolorovimi nitkami Rukava i pazushina v cij krayini nide ne vishivayetsya kolorovimi nitkami Podolik sorochok buli do kolin inkoli she nizhche Sorochka dlya gospodarya ta starshogo parubka shilasya z tonkogo polotna a dlya hlopcya pogonicha pidpasicha pastuha z grubogo z dvanadcyatki Zhinocha sorochka tezh bula dovzhinoyu nizhche kolin ale z menshim rozrizom pazuhi U svyatkovi dni zhinki odyagali sorochki z kramnogo polotna taki sorochki chasto mali pidtochki z grubshogo polotna Sorochka ne vishivalasya kolorovimi nitkami i ustavki buli zovsim bili Sorochku z kuplenogo polotna nazivali kramska sorochka Ornamenti na Volini geometrichni chitki i prosti za kompoziciyeyu sho zumovlyuye tradicijna tehnika zavolikuvannya Chitkist ritmu pidsilyuyetsya odnobarvnistyu vishivok vikonanih chervonoyu nitkoyu na bilo sirij polotnini Poryad z osnovnoyu tehnikoyu zavolikuvannya neznachnoyu miroyu vikoristovuvali takozh tehniku virizuvannya ta hrestik Sorochki bilya komira ta na rukavah na poch 20 st vishivali bilimi popelyasto sinimi abo chervonimi kolorami V cholovichih sorochkah vishivali rukavi komir ta pazuhi a v zhinochih she j vstavki i chasom podolki Vishivali tehnikoyu zavoloch z licevoyi abo vivorotnoyi storoni Tobto pozdovzhnimi uzorami Pri zavolikuvanni nitka jde vzdovzh usogo uzoru yakoyi bi dovzhini vin ne buv Chasto na Volini shili rukava sorochki z zaboloti tobto tkanini tkanoyi v chervoni i sini smugi protkani zdebilshogo vzdovzh rukava Na Volini pazuhi zhinochih sorochok chasto buli vishiti hrestikami i ne poyednuvalisya z uzorami ustavok V 20 mu st uzori hrestikami povtoryuvali geometrichni uzori zanizuvannya Zminilasya na nih vishivka Zamist zavolochi vishivayut hrestikom ta pivgladdyu ostannim chasom modnim stav shov gladdyu Geometrichnij ornament zaminenij na roslinnij a v ostannih rokah na rukavah sorochok v deyakih miscevostyah Milyatin Sadki vishivayut ptahiv Miski sorochki mayut suchasnij krij a motivi vishivki vzyatti z kuplenih servetok rushnikiv tosho 1934 p Sorochki vikroyuvalis nozhem Chastini sorochki stan rukavi ustavki cvikli klinki pid rukavami komir chohli Dovzhina stanu 85 sm dovzhina rukava 57 sm shirina 32 sm dovzhina komira 38 sm dovzhina vstavki 24 sm shirina 12 sm shirina chohliv 4 sm Komir buv vikladnij ta zapinavsya na shponku z olova zi skelcem abo na zhichku smuzhka z vovni chervonogo abo zelenogo koloru V molodih hlopciv sorochki buli vishiti na komiri pazusi na chohlah Chohli zapinalisya na gudziki chasto domashnoyi roboti z sirovih nitok Krij zhinochoyi sorochki buv takij samij yak u cholovikiv tilki sorochki buli dovgi po kistochki Vizerunki Nazvi volinskih vizerunkiv cvitki hmil lapatij hmil hmelik lapatij hmelik vinograd yagidnij hmil hmil yagidki hresti grechkoyu hresti bezkonechnik hresti poviyi kupchati kukuruzka ogirochki na dvi polovinki zvizdi koshichki koshichasta rozha vilka baranyachi rogi targachiki rutka chornobrivci ochka yagidki cimbali kucheri rozha povna rozha klinchasta rozha shulyakova rozha barvinkova rozha shulyakova povna sokirki kopita kopitka rozbiti hresti hresti slivochki dubove listya polonichnik na dvi polovinki polonichnik hreshatij polonichnik 1 Hreshati grechkoyu 2 Hreshati kupchasti 3 8 9 Z nashivki 4 Bezkinechik 5 Hresti poviyi 6 Kukuruzka 7 Ogirochki na dvi polovinki Vishivanka Polissya Vishivki Polissya prosti j chitki za kompoziciyeyu Rombopodibna liniya geometrichnogo vizerunka povtoryuyetsya kilka raziv Vishivka chervonoyu nitkoyu na bilomu siromu tli llyanoyi polotnini grafichno chitka U vishivci dominuvali prosti geometrichni vizerunki chervonogo koloru z dobavkoyu sinogo Na Polissi zhinochi sorochki ne vishivayutsya abo vishivayutsya tilki chervonoyu zapolochchyu ta duzhe prostim ornamentom Zhinocha dodilna sorochka Pochatok 20 go st Rivnenska obl Koreckij r n s Mezhirichi Vaclav Boratinskij Poliskij strij Podilska vishivanka Dokladnishe Podilska vishivanka Na Podilli vsi shvi cholovichih ta zhinochih sorochok ozdoblyuyutsya merezhkoyu v yakij cherguyutsya vsi kolori vishivki Osnovnoyu tehnikoyu ye poperechne zanizuvannya niz nizinka Zanizuvannya chasto buvaye polihromnim Harakternoyu osoblivistyu podilskih sorochok ye vishiti na grudyah ta chasto j na spini pozdovzhni smugi yaki buvayut rozbiti na okremi geometrichni motivi Poli sorochok tut majzhe ne vishivayutsya Kolir nizinki tut perevazhno chornij mozhe odnakovoyu miroyu vikoristovuvatis chervonij ta chornij Mozhut vikoristovuvatis she chervonij ta zhovtij dlya ozdoblennya osnovnogo chornogo tla Geometrichnimi uzorami perevazhno ye rombi i svastiki sho peresikayutsya kincyami Chasto buvayut neveliki lishtvochki z rombami abo svastikami vseredini U podilskij sorochci osnovnim buv polik oplichchya 12 20 sm yakij buv tridilnim Na Podilli polik verh rukava rozshivavsya sucilnoyu shirokoyu smugoyu poperek rukava geometrichnim ornamentom v viglyadi mozayiki Tipovimi shvami ye merezhka pavuchkami yakoyu primerezhuyut vstavki na rukavi klinci Vikoristovuyetsya i kolorova merezhka shabak Pridnistryanska chastina Podillya vidriznyayetsya neznachno v vishivci vid reshti Podillya i maye deyaki spilni risi z vishivanikami Bukovini ta Pokuttya Riznicya polyagaye v materiali motivah vishivki i kompoziciyah vishivki Tak poliki vishivayutsya dvoma riznimi za tehnikami poperechnimi smugami Material dlya vishivanki bambak lon z domishkami bavovni Verhnya smuga zapovnyuyetsya temnimi shovkovimi abo vovnyanimi nitkami gustim relyefnim uzorom bez chitkih motiviv chornoyu nitkoyu Nizhnya smuga vikonuyetsya svitlimi nitkami ridkim uzorom Vid ustavok vzdovzh rukava jdut vishiti smugi Pridnistyanska vishivka chasto ozdoblena zolotimi ta sribnimi nitkami z dodavannyam lelitok ta biseru V Ushickomu rajoni cya vishivka nazivayetsya zapovnyanka Na pivdni Ternopilskoyi oblasti v pridnistryanskih rajonah tipovoyu ye vishivka vovnyanimi nitkami zi zgushenimi stibkami okremi elementi obvodyatsya kolorovimi nitkami sho zabezpechuye visokij relyef i kolirnij efekt Taki vishivki rozmishayut uzdovzh usogo rukava pozdovzhnimi abo skoshenimi smugami vid polichki do krayu rukava Velike bagatstvo tehnik vishivannya harakterno dlya Vinnickoyi oblasti Shidnogo Podillya niz hrestik vishivka shtapivkoyu nastilannya verhoshov verhoplut zernovij vivid virizuvannya riznomanitni vidi chornih bilih i kolorovih merezhok Poryad z osnovnimi shvami zastosovuyutsya i dopomizhni vishivka shtapivkoyu shov upered golkoyu konturni shvi yakimi obramlyayut i z yednuyut okremi elementi kompoziciyi Cholovichi sorochki tut dvoh tipiv do ustavki i tunikopodibni z visokim stoyachim komirom U tunikopodibnih sorochkah vishivayutsya komiri pazuhi krayi rukaviv ta vsi shvi Rubaha rubashka tut oznachaye sorochku z grubshogo polotna i vzagali sorochku girshoyi yakosti 1 polovina 20 go st Vinnicka obl Krizhopilskij r n s Sharapanivka Zhinocha sorochka do pidtochki 1 polovina 20 go st Vinnicka obl Teplickij r n s Orlivka Podilska vishivanka Vasil Tropinin 1804 Kam yanec Podilskij Tradicijna podilska sorochka Kostyum zhinochij Kinec 19 go st pochatok 20 go st Vinnicka obl Mogiliv Podilskij r n Zh Podillya Pridnistryanska chastina Vishivanka Bukovini Dokladnishe Bukovinska vishivanka Bukovinska zhinocha vishivanka podilyayetsya na svyatkovu ta budennu robochu sorochku Yaki vidriznyayutsya kroyem ta kilkistyu ozdoblennya Svyatkova sorochka shilasya z troh pilok shirina yiyi v zalezhnosti vid shirini pilok bula 1 40 1 60 m Chastini sorochki rukav verhnya chastina morshinka plechiko v guculiv ustavka pahi stanok Osoblivistyu cih sorochok ye te sho plechiko vdvichi abo vtrichi vuzhchi za sam rukav i prishivayetsya spochatku do rukava a potim vse razom paralelno do stanka tak sho plechiki prishivayutsya do otvoru na shiyu i vzhe todi vse razom styaguyetsya nitkoyu utvoryuyuchi zmorshki Vishivka plechikiv stanovit 10 20 sm Zverhu na peleni rukava znahoditsya vishite pasmo inshim kolorom ta inshoyu tehnikoyu morshinka Ce pasmo odnobarvne najchastishe zhovte u selah nad Dnistrom zeleni zustrichayutsya takozh chornoyi biloyi sriblistoyi ta chervonoyi Inkoli ce pasmo obshivayetsya volichkoyu inshogo koloru abo nashivayutsya bliskuchi zolocheni abo posribleni cyatki Sama pelena rukava vishivayetsya troma povdovzhnimi pasmami C i tri pasma mozhut buti odnakovi abo centralne pasmo maye dominuyuchu rol i mozhe buti vishite osibnim vizerunkom a dva bichni vuzhchi pasma vilyanki odnakovim vizerunkom Inshij sposib prikrasi peleni rukava stanovlyat skisni pasma Rukav vnizu prizbiranij yak i rozriz na shiyu abo lishe nitkoyu abo roblyat she j cirku Na grudyah i na spini z oboh bokiv vishivayut pozdovzhni pasma z okremih elementiv yaki jdut odin pid odnim abo sucilnimi smugami Vishivki rukaviv guculiv gustishi tam pasma pozdovzhni abo skisni rozmisheni duzhe blizko odne bilya odnoyi abo cila ploshina rukava zapovneni nejtralnim vizerunkom Taki rukavi nazivayutsya pisani voni zustrichayutsya ridshe i to lishe v zamozhnih lyudej Najchastishe vishivayut vgori rukava poperechnu smuzhku Rukavi guculiv zavzhdi styagnuti pri kinci cirkoyu a nizhche neyi roztashovane she odne riznobarvno vishite pasmo yake stanovit yakbi manzhet Guculski sorochki mayut odnakovij krij z sorochkami rusiniv z bukovinskogo podillya U svyatkovij sorochci zastosovuyut taki farbi chornu bilu karmazinovu cinobrovu citrinovu pomaranchevu sinyu i zelenu temnu i yasnu Na pochatku 20 go st prirodni barvniki pochali zaminyati shtuchnimi i vid cogo vtrachalisya tradicijni barvi i yakist virobu Hlop yanka Hlop yanka ce prostisha za kroyem zhinocha sorochka yaka vdyagalasya na kozhnij den Krij hlop yanki Do stanka z sucilnogo polotnisha prishivayutsya po osnovi pryami rukavi Z bokiv prishivayutsya rivni bochki z polovini pilki Zverhu rozrizayetsya otvir dlya shiyi ta pazuha Rukava vnizu ne prizbiruyutsya Ozdoblyuyetsya taka sorochka lishe v miscyah prishittya rukava do stanka vuzkimi smuzhkami ta speredu i zzadu na spini zliva i sprava jdut dvi pozdovzhni smuzhki Inkoli prikrashali takozh niz ruvava ta podolok sorochki Guculski hlop yanki mayut prizbirani vnizu rukavi i vishivku na plechikah yaka skladayetsya z kilkoh poperechnih smuzhok Hlop yanki vishivayut odnim kolorom chervonim sinim chornim abo dvoma troma chorno chervoni chorno chervoni zhovti Vishivayut zapolochchyu shovkom ta volichkoyu Merezhka nazivayetsya cirka vikonuyetsya bilimi nitkami abo j kolorovoyu Vizerunki v bukovinskih vishivkah vikoristovuyutsya geometrichni vizerunki v guculiv abo silno geometrizovani roslinni vizerunki v rusiniv podillya Osnovnimi stibkami ye nizinka nastiluvannya virizuvannya kosichka lancyuzhok sosnivka peretikannya stebnivka Osnovnoyu tehnikoyu ye nizinka Ya svekrusi poklonyusya Svekrusi z poklonochkom Z chornim shovkom sorochechku Z vesilnoyi obryadovoyi pisni s Otaki Hotinshina Bukovinskij strij Zhinocha sorochka Poch 20 go st Chernivecka obl Zastavnivskij r n s Repuzhinci Zhinocha sorochka do pidtochki Pochatok 20 go st Chernivecka obl Zastavnivskij r n s Bridok Zhinocha sorochka do pidtochki Poch 20 go st Chernivecka obl Zastavnivskij r n Chernivci 1873 Bukovinska vishivanka z muzeyu v Suchavi 1851 1900 Guculska 22 zhovtnya 2014 u Wayback Machine Guculska 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 1876 1900 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 1 22 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 2 22 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 3 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 1876 1900 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 1851 Karpatska 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 4 Karpatska 1890 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 1901 25 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine Karpatska 1851 1875 22 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 1876 1900 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine 1875 Karpatska 1851 1900 23 zhovtnya 2014 u Wayback Machine Brashov 1875 Vishivanka Pokuttya Choloviki nosili dovgu llyanu sorochku poverh shtaniv z vuzkim komircem stijkoyu yakij buv vishitij shovkom abo sherstyu Molodi hlopci nosili sorochki takozh she j vishiti speredu Tam ide selyanin z kosoyu na rameni v solom yanim kapelyusi ta tilki dovgij po kistki sorochci pidperezanij remincem Yakiv Golovackij 1834 r Zhinki nosili sorochki z grubogo llyanogo polotna Svyatkova sorochka zverhu bula z tonkogo polotna i pidtochka z grubshogo Sorochki mali vuzkij komirec stijku ta vishiti buli na komirci i na manzhetah dudah Sorochki buli vishiti takozh na polikah shovkom abo sherstyu Svyatkova sorochka bula vishita shirokimi smugami na polikah Tradicijnimi kolorami buli svitlij ta temnij zelenij zhovtij chornij chervonij V zamozhnih zhinok ta v divchat buli vishiti cili rukavi speredu vishivani rukavi Vishivci ustavok divchatka privchayutsya vzhe zmalku Semirichna divchinka bere golku i pochinaye shiti zapolochchyu abo volichkoyu a piznishe podoroslishavshi zbiraye stebnuye merezhit vishivaye vstavki po riznih vizerunkah pridumanih vidpovidno do narodnogo smaku v hrestiki polici koniki cerkovci kapki rozetki Divochi sorochki buli do ustavki zi zborami Pazuha bula vishita dvoma smuzhkami ustavki buli vishiti kolorovimi nitkami Shiroki rukavi buki rozshiti kolorovimi kapkami kapani rukavci Nazvi pokutskih vizerunkiv proskurchesti kucheri zvizdati vid vusatih rizki kachori vid makovih rizki chubati vusati cili klinchasti golovochki slivkovi cili rozhevi kupchasti labati kopitci shestaki spovpchesti kachoristi cili kolistni kopichasti zernyatkovi chubati cherkovci slivkovi 1920 30 rr Ivano Frankivska oblast Tlumackij rajon s Gerasimiv Zhinocha sorochka Pochatok 20 go st Ivano Frankivska obl Gorodenkivskij r n s Serafinci 1920 30 rr Ivano Frankivska oblast Tlumackij rajon s Gerasimiv Kostyum zhinochij Kinec 19 st pochatok 20 go st Ivano Frankivska obl Gorodenkivskij r n Rukav sorochki vishitij shovkom Motivi 1 Cerkovci s Torgovicya 2 Slivkovi s Sokilec 3 Rozhevi m Gorodenka Obshivka hrestova s Yaseniv Pilnij Guculska vishivanka Cholovicha sorochka guculiv ta bojkiv Sorochka bula na spini gladka bez zboriv ta komira Krij takoyi sorochki nadzvichajno prostij Na spini yiyi pidshivayut nashivkoyu Shveya brala polotno skladala jogo popolovini na potribnu dovzhinu Todi poseredini robila rozriz poperek na shiyu i nevelikij rozriz vzdovzh polotna Ci rozrizi obshivalisya skladenoyu vdvoye smuzhkoyu polotna obshivkoyu Pershij rozriz buv zamist komira drugij pazuha Potim z polovini polotna vikroyuvala rukavi Vnizu do sorochki prishivalis dva klini z oboh storin podolka sorochki I pid rukavami prishivalis dva nevelichki klini Vishivali taku sorochku po shvah na plechah obshivkah krayi pazuhi rukaviv ta podolku Dlya vishivki brali chervoni abo sini nitki ridshe vishivali chornim abo zelenim shovkom Taki sorochki nosili poverhu shtaniv ta pidperezuvali shirokim cheresom Tipovi ornamenti guculskih vzirciv ye duzhe krasivimi i peredayutsya z pokolinnya v pokolinnya Rajmund Kaindl Vishivku bilim po bilomu vikoristovuvali na Guculshini dlya budennih sorochok a same dlya ozdoblennya shviv Shov po tkanini nazivavsya kukli a merezhkovij cirkuvannya Kolorovi vstavki vishivalisya suto na llyanomu polotni ta vishivalisya perevazhno chornimi ta chervonimi barvami z dodavannyam zhovtoyi ta ridshe zelenoyi barvi Vzhe vishiti vstavki prishivali do rukaviv Vid polotna zalezhala vishivka vona mogla nabirati kvadratnogo abo rombopodibnogo viglyadu Dlya kolorovoyi vishivki vikoristovuvali chotiri osnovnih shvi Cholovichi sorochki shilisya perevazhno cirkoyu po vsih shvah abo vishivalisya vuzkimi kolorovimi strichkami bilya komira ta vnizu rukaviv a takozh bilya pazuhi Zhinochi sorochki vishivalisya shirokimi smugami zverhu rukaviv i ridshe sami rukavi Dva kolori moyi dva kolori Oba na polotni v dushi moyij oba Dva kolori moyi dva kolori Chervone to lyubov a chorne to zhurba Pisnya na slova Dmitra Pavlichka vidoma kozhnomu kolomiyaninu z ditinstva Poet urodzhenec cih krayiv opisuye tradicijnu ukrayinsku vishivanku yaka zdavna vikonuvalas u dvoh kolorah chervonomu ta chornomu harakternimi dlya nashogo krayu Ce najposhirenishi kolori v ukrayinskij vishivanci sho asociyuyutsya z radoshami ta pechalyami Guculski vishivki pochatku 20 go st harakterizuyutsya rozmayitistyu geometrichnih i roslinnih vizerunkiv bezlichchyu kompozicij bagatstvom spoluchen koloriv golovnim chinom chervonogo z zhovtim i zelenim prichomu dominuye chervonij kolir Dva abo tri vidtinki zhovtogo koloru proyasnyuyut vishivku i dodayut yij zolotavij vidblisk Sorochki svyatkovi v zhinok buli vishiti na peredplichchyah abo cili rukavi Nazvi guculskih vizerunkiv kupchasti rizki sametovi vesnovi varvarki zvizdovi volovi ochi voloshki rozhevi paveni cvitni hresti zvizdovi makovi labati skrinkovi perlovi Zhinocha sorochka 1 polovina 20 go st Ivano Frankivska obl Kosivskij r n s Verbovec Zhinocha sorochka Pochatok 20 go st Ivano Frankivska obl Kosivskij r n s Sokolivka Motivi 1 2 Cvitni 3 Rozhevi 4 Hrestovi abo Zvizdati s Zhab ye Guculska cirka Guculski ornamenti 1 2 cholovichi sorochki Bojkivska vishivanka Bojkivchanki nosili sorochku z vidokremlenim stankom zibranim podolom ta rozrizom na spini Sorochki vishivali na grudyah v viglyadi pivkola Harakternoyu risoyu etnografichnogo rajonu Karpat i Prikarpattya ye velika kilkist okremih chastin regionu zi svoyim koloritom Kozhne selo vidriznyayetsya vid inshih svoyeridnistyu vishivki bagatstvom ornamentu i nepovtornistyu kvitiv U narodnij vishivci Lvivskoyi oblasti vikoristovuyutsya riznomanitni tipi vizerunkiv U pivdennih rajonah ornament vishivok geometrichnij bile tlo ne zapovnyuyetsya sho dodaye vizerunkam prozorist i legkist Zakarpatska vishivanka Dlya vishivok Zakarpattya harakternim ye motiv zigzag krivulya u riznih tehnikah vikonannya Kolirna gama vishivok dosit shiroka chervonij spoluchayetsya z chornim pri comu vidilyayetsya odin kolir chornij abo chervonij zastosovuyutsya yak bilij tak i bagatobarvnij ornamenti Zhinocha sorochka dodilna Poch 20 go st Zakarpatska obl Tyachivskij r n s Bedevlya Divchina z Marmaroshini Volove Volove Uzhok Lemkivska vishivanka Lemki nosili korotku llyanu abo konoplyanu sorochku yaku zapravlyali v shtani sorochka mala rozpirku yak i v bojkiv zzadu zzadu sorochka zav yazuvalis chervonoyu strichkoyu Sorochka mala vishitij stoyachij komirec 1 5 sm i takozh bula vishita na rukavah Lemki nazivali sorochka abo koshelya a zhinochi sorochki nazivali oplichchya Vuzki obshivki komira cih sorochok vishivalis chervonim kolorom Speredi buli zbori a zzadi rozriz Po sorochci zhinki nosili vuzkij korset zi shnurivkami speredu Bez korsetu ni zhinci ni divci vijti na robotu ne mozhna Zhinki lemkiv nosili llyani vishiti hrestikom na verhu rukava i na grudyah sorochki Sorochki buli z manzhetami Sorochki mali stijku abo vikladnij komirec yakij vishivali abo prishivali do nogo shiroke merezhivo zhabku Obshivka kolo shiyi i bilya rukaviv buli ozdobleni prostoyu vishivkoyu hrestikami chi zirkami Pid shiyeyu i na manzhetah sorochka zav yazuvalas strichkami Sorochki skladalisya z dvoh vidriznih chastin verhnoyi oplichchya i nizhnoyi podolok Nizhnya sorochka bula zshita z dvoh kuskiv obvivalasya navkolo i zav yazuvatis shnurkom Vishivanka za opisom Franca Kokovskogo Chahlik vishivana sorochka z kuplenogo abo lipshogo domashnogo polotna vishita na rukavah shirinoyu v 1 sm Yiyi chastini obshivka komir grudi naplichka plechi rukavi Rukavi zav yazuyut zastizhkoyu obshivku spinayut spinkoyu Chahlik syagaye tilki poyasa do nogo prishivayut z girshogo polotna podolok yakij syagaye po kolina Vishivka chervono nebesnogo koloru Vishivka bula prostoyu rombami abo zirochkami Vishivanka yak simvolVishivanka sluguye populyarnim zasobom pidkreslennya nalezhnosti lyudini do ukrayinciv Vishiti sorochki spershu buvshi prosto tradicijnim odyagom nabuli socialnogo statusu v konteksti SRSR adzhe nosinnyam vishivanki virazhavsya protest proti panivnoyi vladi Populyarnist vishitih sorochok zrostala vid chasu progoloshennya nezalezhnosti Ukrayini v 1991 roci a v zv yazku iz protestnimi ruhami Revolyuciyeyu Gidnosti ta vijnoyu na shodi Ukrayini sho rozpochalasya 2014 roku nabula novoyi hvili populyarnosti Krim vkazivki na zv yazok iz narodnoyu kulturoyu vishivanka stala takozh simvolom i viraznikom geroyizmu ta borotbi ukrayinciv z vorogom Suchasni mitci j dizajneri neodnorazovo zvertayutsya do narodnoyi vishivanki zadlya rozrobki hudozhnih obraziv ta novogo prochitannya davnoyi simvoliki Rizni vishivki krim togo simvolizuyut kulturnu riznomanitnist regioniv Ukrayini U suchasnu vishivku mozhut zashifrovuvatisya im ya vlasnika biografichni dani grupa krovi Dlya stvorennya imennih vizerunkiv isnuyut sajti ta programni dodatki konstruktori Etnografi zauvazhuyut sho davni vishiti vizerunki ne mistili biografichnih danih lyudej i praktika dodavati yih u simvolichnij formi na sorochku suchasna KrijPodilska vishivanka Borshivska sorochka Voloska vishivanka Krij tradicijnoyi volinskoyi sorochki do ustavki Rekordi ta cikavi faktiPershim ukrayinskim televeduchim yakij proviv novini u vishivanci stav Andrij Shevchenko 21 listopada 2004 v efiri 5 kanalu vin vidkriv telemarafon Nich viboriv u vishivanci z kosivskim ornamentom u zhovtogaryachih ta salatovih tonah 19 lyutogo 2013 r narodni deputati frakciyi Batkivshina prijshli na zasidannya Verhovnoyi Radi u vishivankah na znak protestu proti zaklikiv deputata Mihajla Chechetova Partiya regioniv zaboroniti odyagati vishivanki u Parlamenti 28 zhovtnya 2015 na fasadi 18 poverhovogo zhitlovogo budinku 36 B na bulvari Lesi Ukrayinki v Kiyevi avstralijskij hudozhnik Gvido van Helten zavershiv 12 dennu robotu po malyuvannyu veletenskogo muralu divchini u vishivanci Mural syagaye zavdovzhki 43 metri Ce najbilshij tvir hudozhnika ne lishe v Ukrayini a j v YevropiGalereyaMozhliva rekonstrukciya narodnogo vbrannya 9 st Nacionalnij biloruskij odyag marka 1961 rokuDiv takozhTradicijna zhinocha vishivanka Tradicijna cholovicha vishivanka Podilska vishivanka Bukovinska vishivanka Den vishivanki Rushnik Ukrayinska vishivka Tehniki vishivannya Ukrayinska vishivanka moneta Ukrayinska vishivanka sribna moneta Vishivankova hoda Vishivanka u simvolici ukrayinciv Yarmarok vishivanok v KolomiyiPrimitkiVIShI VA NKA Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 VIShI VA NKA Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 JJ Gurga veresen 2012 Echoes of the Past Ukrainian Poetic Cinema and the Experiential Ethnographic Mode PDF Ph D angl Universitetskij koledzh Londona s 189 190 PDF originalu za 22 zhovtnya 2015 Procitovano 20 kvitnya 2020 Elena Gapova 2017 Things to Have for a Belarusian Rebranding the Nation via Online Participation PDF Studies in Russian Eurasian and Central European New Media digitalicons org Western Michigan University 17 47 71 PDF originalu za 16 zhovtnya 2018 Procitovano 20 kvitnya 2020 vishiva nka Rosijsko ukrayinskij akademichnij slovnik 1924 33rr A Krimskij S Yefremov vishi vanka Slovar rosijsko ukrayinskij 1893 1898rr M Umanec A Spilka vishi vanka Slovar ukrayinskoyi movi 1909r B Grinchenko vishi vanka Slovnik ukrayinsko rosijskij 1927r A Nikovskij Vishivanka v Slovniku ukrayinskoyi movi v 11 tomah Sherbina E B Ukrayinska narodna vishivka i yiyi terminosistemi Visnik Harkivskoyi derzhavnoyi akademiyi dizajnu i mistectv Mistectvoznavstvo Arhitektura 2010 1 S 79 Istoriya ukrayinskogo mistectva u 5 t T 1 Mistectvo pervisnoyi dobi ta starodavnogo svitu 3 bereznya 2021 u Wayback Machine red R Mihajlova R Zabashta NAN Ukrayini In t mistectvoznav folkloristiki ta etnologiyi im M T Rilskogo K 2008 S 194 709 c ISBN 978 966 02 4914 1 Otlichitelnie cherti yuzhno russkoj narodnoj ornamentiki F K Volkov Trudy III Arheologicheskogo Sezda v Kieve v 1874 g Kiev st 318 343 Ukrainskij narodnyj ornament Vyshivki tkani pisanki O P Kosacheva Kiev 1876 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2014 Procitovano 30 veresnya 2012 Arhiv originalu za 1 bereznya 2021 Procitovano 4 chervnya 2022 Yefremov S Zi spogadiv pro I Franka Spogadi pro Ivana Franka Uporyad vst st i primit M Gnatyuka Lviv Kamenyar 1997 S 223 229 Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2014 Procitovano 30 veresnya 2012 Arhiv originalu za 18 zhovtnya 2012 Procitovano 30 veresnya 2012 Arhiv originalu za 8 listopada 2012 Procitovano 30 veresnya 2012 Arhiv originalu za 1 lyutogo 2013 Procitovano 30 veresnya 2012 Arhivovana kopiya Arhiv originalu za 6 lipnya 2013 Procitovano 30 veresnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 27 lipnya 2014 Procitovano 30 veresnya 2012 Cholovichi vishivanki nedostupne posilannya z bereznya 2019 Arhiv originalu za 16 zhovtnya 2012 Procitovano 30 veresnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 9 lyutogo 2012 Procitovano 30 veresnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 27 lipnya 2014 Procitovano 30 veresnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya SUM Guculka Arhiv originalu za 28 lipnya 2012 Procitovano 30 veresnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 2 listopada 2012 Procitovano 30 veresnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Zheleznyak Mikola Ishenko Oleksandr 2023 Gaslo Vishivanka v enciklopedichnih vidannyah Ukrayini ta zarubizhzhya Visnik Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Literaturoznavstvo Movoznavstvo Folkloristika Uk T 34 doi 10 17721 1728 2659 2023 34 08 Procitovano 6 serpnya 2023 http e donbas org node 1269 nedostupne posilannya z chervnya 2019 Denisyuk Zhanna Zaharivna 2022 Vishivanka yak ob yekt ukrayinocentrichnogo narativu ta nacionalno kulturnoyi identichnosti v informacijnomu prostori ukr Procitovano 24 serpnya 2022 O narodnoj odezhde i ubranstve Russinov St Peterburg 1877 r Rizhenko Ya Ukrayinske shitvo Elektronnij resurs do vistavki shitva 20 I 20 II 1929 r Trudy etnografichesko statisticheskoj ekspedicii v Zapadno Russkij Kraj T 7 1877 p SPb PDF Arhiv originalu PDF za 24 zhovtnya 2016 Procitovano 23 zhovtnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Zhivotko A P Ukrayinska Voronizhchina v kulturnomu zhitti Ukrayini Podon Praga 1943 Arhiv originalu za 20 chervnya 2012 Procitovano 29 veresnya 2012 Vishivanka odyag politichnij Gazeta Den ukr Procitovano 24 serpnya 2022 Oprishchenko Anastasiya 18 travnya 2023 Chomu Den vishivanki nekorektna nazva ta chi prihovuyut vishivani sorochki skritij sens Zaborona ukr Procitovano 19 travnya 2023 Arhiv originalu za 7 bereznya 2013 Procitovano 3 bereznya 2013 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya U Kiyevi zavershili mural iz zobrazhennyam divchini u vishivanci 5 kanal 28 zhovtnya 2015 originalu za 13 serpnya 2020 Procitovano 9 zhovtnya 2021 DzherelaGuculski uzori z e knigi Lyudvika Verbickogo ta Severina Obsta Uzori rusiniv Lviv 1883 33 st uzori st 36 45 24 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Uzori Volini z e knigi Geleni Komorovskoyi Uzori rusiniv Lviv 1887 33 st 10 tablic st 32 41 24 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Uzori Pokuttya z e knigi Geleni Komorovskoyi Uzori rusiniv Lviv 1905 17 st 24 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinski narodni uzori z Kiyivshini Poltavshini j Katerinoslavshini z e knigi Olgi Krivinyuk K 1928 6 st 22 zhovtnya 2014 u Wayback Machine Ukrayinski vzori XVIII viku vip I j 1909 Habdank Rohozynskyj K Ukrainska nardnia wyszywka Serija III 24 zhovtnya 2016 u Wayback Machine LiteraturaOlga Kosach Ukrayinskij narodnij ornament Kiyiv 1876 r 30 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Yakiv Golovackij O narodnoj odezhde i ubranstve Rusinov St Peterburg 1877 r Pavlo Chubinskij Trudy etnografichesko statisticheskoj ekspedicii v Zapadno Russkij Kraj T 7 1877 p SPb Litvinova P Ya Yuzhno russkij narodnyj ornament Vyp 1 K 1878 Stepovoj N Malorusskaya narodnaya odezhda Kievskaya starina 5 1893 S 272 284 Olena Pchilka Ukrayinski uzori Zibrala Olena Pchilka Kiyiv Druk S V Kulzhenka 1912 5 8 grudnya 2016 u Wayback Machine Narodnoe iskusstvo Podkarpatskoj Rusi Elektronna kopiya poyasnit tekst S K Makovskogo 1925 6 24 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Grigorij Pavluckij Istoriya ukrayinskogo ornamentu K 1927 Rizhenko Ya Ukrayinske shitvo Elektronnij resurs do vistavki shitva 20 I 20 II 1929 r 7 24 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Vovk Fedir Studiyi z ukrayinskoyi etnografiyi ta antropologiyi Elektronnij resurs Praga Ukr gromad vid fond 1928 8 24 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Stepova Ukraina Ornament Odessa Odeskij politehnikum obozotvorchih mistectv 1929g 6 s 30 l ill Vira Bilecka Ukrayinski sorochki yih tipi evolyuciya j ornamentaciya V kn Materiali do etnologiyi j antropologiyi t 21 22 ch 1 Lviv 1929 Katerina Antonovich Ukrayinskij odyag Istorichni zamitki Odyag kozackoyi dobi Vinnipeg Toronto 1954 Oleksa Voropaj Zvichayi nashogo narodu Myunhen T 2 1966 st 179 272 9 28 bereznya 2016 u Wayback Machine Kolbengayer E Vzori Vishivok Domashnogo Promislu na Bukovini 10 8 grudnya 2016 u Wayback Machine Vishivki Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 Kn 2 t 1 A Golovna Ruska Rada S 263 ISBN 5 7707 4049 3 Vishivanka Znaki ukrayinskoyi etnokulturi slovnik dovidnik Vitalij Zhajvoronok NAN Ukrayini In t movoznav im O O Potebni Kiyiv Dovira 2006 S 88 703 s Kozhuhovska L Vishivanka Enciklopedichnij slovnik simvoliv kulturi Ukrayini Za zag red V P Kocura O I Potapenka V V Kujbidi 5 e vid Korsun Shevchenkivskij FOP Gavrishenko V M 2015 S 114 117 912 s PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Vishivanka Vikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Vishivanka Vishivanka 22 veresnya 2017 u Wayback Machine Elektronna biblioteka Ukrayini Ukrayinskij nacionalnij kostyum vishivanki 13 travnya 2019 u Wayback Machine Istoriya narodnoyi vishivki 8 lipnya 2019 u Wayback Machine Ukrayinska vishivka 15 grudnya 2006 u Wayback Machine spilnota v LiveJournal prisvyachena vishivannyu Vishivanka 28 serpnya 2006 u Wayback Machine statti kerivnictva ornamenti Videorolik Vishivanki z Rivenshini 8 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Videorolik Bukovinske vesillya Videorolik Guculshina 9 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Videorolik Tradicijne vbrannya pravoberezhnogo Polissya 30 zhovtnya 2020 u Wayback Machine Videorolik Poltavshina 1 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Ukrayinski vzori XVIII viku 1909 U 45 irbis nbuv gov ua Procitovano 22 travnya 2023 Oberegi i uzori dlya vishitih sorochok voyiniv www prekrasastudio com ukr Procitovano 22 travnya 2023 Daj zhe divchino hustinu haj ya v boyu ne zaginu Yak stvoriti oberig dlya vijskovih MUKACHEVO NET ukr Procitovano 22 travnya 2023 Sorochka vishivanka Oberig svoyimi rukami ukr 29 listopada 2016 Procitovano 22 travnya 2023 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z parametrom url status ale bez parametra archive url posilannya Zajchenko Vira 2015 Vishivka kozackoyi starshini XVII VIII stolit z kolekciyi Chernigiv ist muzeyu im V V Tarnovskogo Kiyiv Rodovid s 107 s Kara Vasilyeva T 2008 Istoriya ukrayinskoyi vishivki History of Ukrainian Embroidery kniga albom PDF Kiyiv Mistectvo s 464 s