Зорови́й нерв (лат. nervus opticus) — II (друга) пара черепних нервів у людини та хребетних. Забезпечує здатність бачити. За функціональним поділом — нерв (спеціальної соматичної чутливості) (англ. special somatic afferent).
Зоровий нерв | |
---|---|
Лівий зоровий нерв і зорові тракти | |
Вигляд людського мозку знизу з поміченими черепними нервами | |
Латинська назва | Nervus opticus |
Грей | subject #197 882 |
MeSH | Зоровий+нерв |
Зважаючи на особливості мікро- та макроанатомії, зоровий нерв не є нервом у класичному розумінні цього слова, а радше частиною головного мозку, яка винесена на периферію. Так, він розвивається як виріст переднього мозку, покритий центральним мієліном та трьома оболонами, які покривають утвори ЦНС, між цими оболонами циркулює спинномозкова рідина.
Зоровий нерв утворений аксонами гангліонарних клітин сітківки. Частина, яку можна побачити при огляді очного дна, називається диском зорового нерва (лат. discus nervi optici). Анатомічно утвір простягається від диска зорового нерва до перехрестя зорових нервів (лат. chiasma opticum), опісля віддає свої волокна зоровим шляхам (лат. tractus opticus). Кровопостачання складне, здійснюється в основному завдяки очній артерії (лат. arteria ophtalmica) та її гілками. Більша частина крові через венозну сітку відтікає у печеристу пазуху (лат. sinus cavernosus).
Зоровий нерв відділений від імунної системи специфічним бар'єром. Лише в одному місці цей бар'єр зникає, що відіграє важливу роль у перебігу патологічних процесів.
Окрім зору, волокна зорового нерва забезпечують функціонування систем, які стабілізують погляд та забезпечують найкращу фіксацію об'єкта на сітківці, регулюють циркадні ритми, беруть участь у регулюванні синтезу та виділення гормонів.
У випадку розвитку патології пацієнт може скаржитися на зниження гостроти зору (центрального зору) та обмеження полів зору (периферичний зір), аж до появи скотом, порушення кольорового зору, больові відчуття. Процеси, які уражають нерв, різноманітні: глаукома, пухлини, запалення, травми, порушення кровопостачання, спадкові хвороби та , внутрішньочерепна гіпертензія. Більшість із цих захворювань веде до атрофії зорового нерва — загибелі гангліонарних клітин та аксонів і, як наслідок, втрати зору.
Ембріогенез у людини
Класифікація зорового нерва: |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDBkeVlYazROalV1Y0c1bkx6TXdNSEI0TFVkeVlYazROalV1Y0c1bi5wbmc=.png)
На 4-му тижні внутрішньоутробного розвитку в передньому мозку (лат. prosencephalon), у ділянці, яка згодом перетвориться на проміжний мозок (лат. diencephalon), виникають два бічних випинання, які починають віддалятися від нього. Ці випинання називаються [en] (лат. vesiculae opticae), вони є основою розвитку структур очей. Зорові міхурці розташовані на периферії, у порівнянні з ЦНС, та з'єднуються з нею завдяки стеблоподібним утворам — [en] (лат. pedunculi optici). Зорова ніжка надалі стає основою формування зорового нерва. Зорові міхурці починають інвагінувати (вгинатися), допоки не утвориться [en] (лат. caliculus ophthalmicus). У чаші утворюються два відокремлені простором шари, які згодом з'єднуються. Ці шари дають початок клітинам сітківки, серед яких є гангліонарні клітини, аксони яких формуватимуть майбутній зоровий нерв. Клітини-попередниці гангліонарних клітин з'являються ще на 4-му тижні, проте сформовані гангліонарні клітини з'являються тільки на 7-му тижні. Спершу вони з'являються довкола ділянки майбутнього диска зорового нерва, пізніше їх знаходять і на периферії сітківки.
Інвагінація відбувається також у зоровій ніжці. У щілину, яка утворюється внаслідок цього процесу, лягає попередниця гіалоїдної артерії (лат. arteria hyaloidea). Краї щілини змикаються й утворюється замкнутий стовбур із артерією в середині. З 8-го тижня аксони гангліонарних клітин проростають у товщі зорової ніжки у напрямку до ЦНС. Вони здатні рухатися крізь тканини завдяки наявності у них філоподій — специфічних відростків, які забезпечують проникнення все глибше і глибше у прилеглі тканини. Факторами, які визначають напрямок росту та проникнення відростків, є молекули, які поділяються на атрактанти (родини ламінінів та [en]), у напрямку до яких аксони проростатимуть, та репеленти (родини [en] та [en]), які мають протилежну дію. Спільна дія цих факторів сприяє правильному проростанню відростків, їхньому правильному розташуванню у нерві та правильному формуванню центральних шляхів. Кількість аксонів у нерві стрімко зростає до 16-го тижня (приблизно 3,7 мільйона), а потім, до 33-го тижня, стрімко зменшується (1,1 мільйона) завдяки апоптозу нейронів. Мієлінізація нерва розпочинається від ділянки зорового перехрестя та прямує до очного яблука і завершується біля решітчастої пластинки. Процес стартує на сьомому місяці, на восьмому місяці практично весь нерв мієлінізований, проте утворення мієліну остаточно припиняється тільки на першому місяці життя.
На 18-му тижні можна чітко розрізнити три оболони нерва та їхні простори.
Гіалоїдна артерія є важливим джерелом кровопостачання сітківки та кришталика (лат. lens) в період ембріонального розвитку, проте з часом регресує і замінюється іншими системами кровообігу. Та частина гіалоїдної артерії, яка розташована в товщі зорової ніжки перетворюється безпосередньо на центральну сітківку артерії. Та частина, яка кровопостачала сітківку та кришталик зникає повністю. Процес завершується на п'ятому місяці внутрішньоутробного розвитку. Інколи діти народжуються з гліальним конусоподібним утворенням, яке є залишком системи гіалоїдної артерії — [en]. У нормі він має бути відсутній, а на його місці у зоровому диску має розташовуватися фізіологічна чаша. З іншого боку, сосочок Бергмайстера є доброякісною патологією, яка не випливає на гостроту зору. З регресом системи гліальної артерії розвиваються судинні сплетення нерва. Найактивніший їхній розвиток припадає на 12—14 тижні, хоча остаточно цей процес закінчується тільки на 20-му тижні.
Анатомія
Хід нерва
Приблизна довжина нерва в людини складає 5 см (довжина може коливатися від 3,5 до 5,5 см) і в ньому топографічно можна розрізнити чотири частини:
- внутрішньоочну (лат. pars intraocularis);
- очноямкову (лат. pars orbitalis);
- канальну (лат. pars canalicularis);
- внутрішньочерепну (лат. pars intracranialis).
Внутрішньоочна частина та зоровий диск
Внутрішньоочна частина повністю розташована в очному яблуці та є найкоротшою з усіх чотирьох вище наведених. Її довжина в дорослої людини — 0,1 см, діаметр — 0,118—0,175 см.
При огляді очного дна можна побачити диск зорового нерва (лат. discus nervi optici). Диском зорового нерва називають ту ділянку очного дна, у якій аксони гангліонарних клітин усієї сітківки збираються разом та направляються з ока, формуючи нерв. Часом зоровим диском називають всю внутрішньоочну частину, хоча це не зовсім вірно. Ще одним можливим синонімом для цього відділу та зорового диска є термін «сосочок» (лат. papilla nervi optici).
При огляді диск зорового нерва має рожевий колір, зазвичай овальної або круглої форми. Внутрішня частина диска білого кольору та називається фізіологічною чашею. У дисках заведено розрізняти скроневу та носову частини. Зсередини диск покритий мембраною [en] — астроцитарною плівочкою, яка відділяє диск від склистого тіла. Оскільки диск є сукупністю волокон та позбавлений фоторецепторів та інших клітин, то він утворює ділянку сітківки, яка не сприймає світла — сліпу пляму (лат. punctum caecum).
Стосовно решітчастої пластинки (місце, через яке нерв покидає очне яблуко) склери (лат. lamina cribrosa sclerae) та згідно з особливостями кровопостачання внутрішньоочну частину ділять на ще три частини: передпластинчасту (лат. pars prelaminaris), внутрішньопластинчасту (лат. pars intralaminaris) та запластинчасту (лат. pars retrolaminaris). Опісля починається очноямкова частина нерва.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkwTDFKbGRHbHVZVjl6WTJobGJXRmZSbUZ5WW1VdWVHTm1MelF6T0hCNExWSmxkR2x1WVY5elkyaGxiV0ZmUm1GeVltVXVlR05tTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5oTDBkeVlYazRPREF1Y0c1bkx6TXpOWEI0TFVkeVlYazRPREF1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDBaMWJtUjFjMTl3YUc5MGIyZHlZWEJvWDI5bVgyNXZjbTFoYkY5eWFXZG9kRjlsZVdVdWFuQm5Mekl3T1hCNExVWjFibVIxYzE5d2FHOTBiMmR5WVhCb1gyOW1YMjV2Y20xaGJGOXlhV2RvZEY5bGVXVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Очноямкова частина нерва
Ця частина розміщена в очній ямці, у ретробульбарній жировій клітковині (жирова клітковина позаду ока), та є найдовшою серед усіх частин нерва. Її довжина в людини приблизно 2,5—2,6 см. При цьому, довжина орбіти приблизно на 0,5—0,6 см менша за довжину цієї частини. Через це нерв дещо звисає та набуває S-подібної форми. Під час [en], завдяки цьому звисанню, нерв не натягується і, як наслідок, не травмується. Товщина нерва зростає у два рази у порівнянні з попередньою частиною (3—4 мм). Також, у цьому відділі нерв покривають усі три мозкові оболони.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJoTDFOdlltOWZNVGt3T1Y4M05qQXVjRzVuTHpNMU1IQjRMVk52WW05Zk1Ua3dPVjgzTmpBdWNHNW4ucG5n.png)
Нерв виходить з ока в ділянці сухожильного кільця , що має значення при перебізі ретробульбарного невриту (виникає біль при рухах очей) та дифузного токсичного зоба (фіброз м'язів спричинятиме стиснення зорового нерва). Те, що нерв проходить через жирову клітковину також має значення: у випадку розвитку набряку в цій клітковині виникатиме стиснення нерва.
Канальна та внутрішньочерепна частини нерва
З орбіти нерв входить у зоровий канал. Саме ця частина нерв називається канальною, або внутрішньоканальною. Її довжина становить приблизно 0,5—0,6 см. Зсередини поблизу нерва розташована тоненька стіночка клиноподібної пазухи. У випадку сфеноїдиту запалення може переходити на нерв. Слід додати, що, як і у випадку з попередньою частиною, довжина зорового каналу (його кісткової основи) дещо менша за довжину канальної частини. Річ у тім, що тверда оболона дещо подовжує довжину каналу, утворюючи складку.
Внутрішньочерепна частина дуже сильно варіює у своїй довжині. Середні її значення становлять 1,2—1,8 см. Після входу в порожнину черепа нерв лежить під мозку, над клиноподібною пазухою й очною артерією та поверхнево відносно внутрішньої сонної артерії. Патологічні процеси (аневризми судин, сфеноїдити, пухлини лобної частки), які виникатимуть у вище наведених анатомічних структурах, здатні пошкодити його. Нерв закінчується у ділянці зорового перехрестя, після якого замість нервів до зорових центрів у потиличній частці прямують зорові шляхи (лат. tracti optici).
Шлях у ЦНС
Гангліонарні клітини не є першими клітинами, які сприймають візуальні подразнення. Спочатку кванти світла сприймаються специфічно видозміненими нейронами — паличками (відповідають за сутінковий та нічний зір, тобто чорно-білий зір) та колбочками (відповідають колірне сприйняття). Опісля імпульс прямує до біполярних клітин, і тільки тоді надходить до гангліонарних клітин. Таким чином, нейрони, які формують зоровий нерв, є третіми у зоровому шляхові.
[en] (лат. chiasma opticus) — це ділянка, у якій частина волокон зорового нерва переходить на протилежну сторону. Перехрещуються волокна, які прямують від носових частин сітківки (носові частини сітківки відповідають за скроневі поля зору). Таким чином, у зорових шляхах містяться волокна, які несуть інформацію про одне поле зору: лівий зоровий шлях прямує до лівої потиличної частки та містить волокна, які пов'язані з правим полем зору, а правий зоровий шлях прямує до правої потиличної частки і містить волокна, які пов'язані з лівим полем зору.
У ділянці перехрестя невелика кількість аксонів відходить від решти та прямує до [en] (лат. nucleus suprachiasmaticus), беручи таким чином участь у регуляції циркадних ритмів. Інша невелика кількість аксонів прямує до [en] і забезпечує виконання зіничного рефлексу. Ще певна кількість аксонів прямує до верхніх горбків середнього мозку для забезпечення орієнтувальних рефлексів. Волокна від спеціальних, непов'язаних ані з паличками, ані з колбочками, гангліонарних клітин, відходять від основного зорового шляху, формуючи додатковий зоровий шлях, та прямують до додаткових зорових ядер, забезпечуючи виникнення і модулюючи вестибуло-окулярний рефлекс. Основна кількість нервових волокон прямує до підкіркових зорових центрів у таламусі — бічних колінчастих ядер (лат. nuclei geniculati laterales). Далі зоровий шлях продовжується у вигляді зорової променистості, яка досягає кіркових центрів зору у потиличній частці.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0TDBObGNtVmljbTlmYzJsemRHVnRZUzV3Ym1jdk1qYzNjSGd0UTJWeVpXSnliMTl6YVhOMFpXMWhMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk0TDA5d2RHbGpYM1J5WVdOMFgyRnVaRjl2Y0hScFkxOXVaWEoyWlM1cWNHY3ZNalExY0hndFQzQjBhV05mZEhKaFkzUmZZVzVrWDI5d2RHbGpYMjVsY25abExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJpTDBkeVlYazNNVGt1Y0c1bkx6SXdNWEI0TFVkeVlYazNNVGt1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN3TDBKeWIyUnRZVzV1WDJGeVpXRnpYekUzWHpFNFh6RTVMbkJ1Wnk4eU5EVndlQzFDY205a2JXRnVibDloY21WaGMxOHhOMTh4T0Y4eE9TNXdibWM9LnBuZw==.png)
Кровопостачання та крововідтік нерва
Артеріальне русло
Зоровий нерв живиться з басейну внутрішньої сонної артерії (лат. arteria carotis interna), в основному від її гілки — очної артерії (лат. arteria ophtalmica). Кінцеві гілочки цих великих судин можуть утворювати піальні судинні сплетення, тобто сплетення м'якої оболони (періаксіальна система) або живити нерв зсередини в товщі нерва (аксіальна система).
До його внутрішньочерепної частини підходять судини як безпосередньо від внутрішньої сонної артерії, так і від її гілок — очної, передньої мозкової та артерій. У цій частині наявна тільки періаксіальна система. Нижня частина внутрішньочерепної частини нерва кровопостачається напряму від внутрішньої сонної та від очної артерій, у той час як верхня частина в основному кровопостачається від передньої мозкової артерії. Наявний опис так званої «прехіазмальної артерії» — гілки очної або артерій, яка прямує по присередній поверхні нерва в напрямку до зорового перехрестя, де сполучається з однойменною артерією з іншого боку. Низка дослідників вважають її найголовнішим джерелом кровопостачання для внутрішньочерепної частини нерва, проте далеко не всі досліди підтверджують її існування.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDBWNVpWOWliRzl2WkY5emRYQndiSGt1YzNabkx6VXdNSEI0TFVWNVpWOWliRzl2WkY5emRYQndiSGt1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Очна артерія є основним джерелом кровопостачання для канальної частини нерва, віддаючи канальну гілочку. Вона відходить від зорової артерії у зоровому каналі або в орбіті, а її менші гілочки формують піальне судинне сплетення. Для того, аби проникнути вглиб, гілочки прямують по перегородках твердої оболони, які пронизують нерв. Тому переломи у цій ділянці серйозно впливають на кровопостачання канальної частини нерва.
Набагато складнішим є кровопостачання очноямкової частини зорового нерва. За 0,5—1,5 см до входу в очне яблуко в товщу нерва входить центральна артерія сітківки — гілка очної артерії. Відповідно до цього місця очноямкову частину ділять на передній та задній сегменти, кожен із яких має свої особливості кровопостачання. Задній сегмент живиться від центрострімких судин піального сплетення (подібно до канальної частини), тобто живильні судини входять у нерв із периферії та прямують до центру (періаксіальна система). У передньому сегменті периферична частина нерва також живиться від судин м'якої оболони (періаксіальна система), а центральна частина — від гілочок центральної артерії сітківки (аксіальна система). Таким чином у передньому сегменті наявні дві системи кровопостачання. Варто сказати, що у 10 % випадків задній сегмент також може мати аксіальну систему.
Складним є кровопостачання внутрішньоочної частини. Основними судинами, які живлять її, є . Запластинчаста частина, подібно до переднього сегмента очноямкоовї частини, живиться з двох систем: періаксіальної (наявна завжди) та аксіальної (наявна у 75 % осіб). Періаксіальна система являє собою піальне судинне сплетення, яке в основному утворене з гілочок задніх коротких війкових артерій або гілочок кільця Галлера — Цинна (похідне задніх коротких війкових артерій). До утворення цієї системи може долучатися і центральна артерія сітківки, яка, крім того, формує аксіальну систему кровопостачання запластинчастої частини. Пластинчаста частина позбавлена аксіальної системи, проте має періаксіальну систему. Задні війкові артерії й артеріоли сітківки кровопостачають передпластинчасту частину зорового нерва та зоровий диск.
Венозне русло
Дренаж венозної крові від зорового нерва здійснюється в печеристу пазуху або напряму, або за посередництва вен орбіти, або завдяки двом названим шляхам. Основна судина, яка забезпечує відтік крові — це . У нерві вона, відносно центральної артерії сітківки, лежить збоку та зазвичай виходить із нерва позаду місця виходу артерії, хоча місце виходу є варіабельним у різних осіб.
Кров внутрішньоочної частини стікає венулами, які формують вище названу вену. Окрім того частина крові відтікає по венах сітківки, розміщеним поблизу диска. Останні також забезпечують відтік крові у випадку .
В очноямковій частині наявні дві системи відтоку венозної крові: частина крові відтікає безпосередньо у центральній вені сітківки, а частина крові відтікає по піальних венах, які потім спрямовують кров у вище названу вену.
Венозна кров верхньої частини нерва у зоровому каналі та черепі стікає у . Кров від нижньої частини у тих самих відділах тече в .
Мікроанатомія
Гістологічна організація волокон
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDA1bGNuWjFjMTl2Y0hScFkzVnpYeVV5T0ZKaGRIUmxKVEk1TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxT1pYSjJkWE5mYjNCMGFXTjFjMThsTWpoU1lYUjBaU1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
1) Пучки;
2) Периневрій;
3) М'яка оболонка;
4) Павутинна оболонка та підпавутинний простір;
5) Тверда оболона.
Загальна організація
Функціонально в зоровому нерві можна розрізнити п'ять типів волокон:
- візуальні аферентні волокна, які власне забезпечують зір;
- аферентні волокна, які забезпечують виникнення зіничного рефлексу;
- аферентні фотостатичні, які пов'язані з орієнтувальними рефлексами;
- автономні волокна;
- еферентні волокна до сітківки, функція яких нез'ясована.
Товщина нервових волокон (аксонів) нерва становить у середньому 10 мкм, середня кількість їх в одному нерві — півтора мільйона. Волокна преламінарної та ламінарної частин формують пучки та не покриваються мієліном; він вперше з'являється у ретроламінарній частині. Мієлін зорового нерва є центрального походження, тобто виробляється олігодендроцитами, що є ознакою того, що зоровий нерв є радше частиною ЦНС, ніж ПНС. У цих же ділянках волокна оточені . Вони відокремлюють нерв від тканини склери у ділянці решітчастої пластинки, утворюючи .
Така мікроанатомічна організація характерна для інших частин зорового нерва: формування пучків нервових волокон, які оточені астро-, мікро- та .
Топографічна організація
Волокна нерва мають чітке розташування у різних відділах, що впливає на клінічні прояви при розвитку патологічного процесу.
Перед тим, як сформувати диск зорового нерва, аксони формують шар волокон, який покриває сітківку. Аксони тих клітин, які знаходяться на периферії, займають глибоке положення у цьому шарі та прямують до периферії диска зорового нерва. Аксони тих клітин, які знаходяться ближче до диска зорового нерва розташовані поверхнево та прямують до центру диска.
До темпоральної частини прямують аксони від центральної ямки жовтої плями (жовта пляма забезпечує найбільшу гостроту зору) та формують папілярно-макулярний пучок. Аксони від верхньої та нижньої носових частин сітківки заходять у відповідні частини диска, а від верхньої та нижньої темпоральної частини сітківки — до верхньої та нижньої частин диска відповідно.
Таке розташування зберігається певний час і у нерві, але згодом волокна від папілярно-макулярного пучка зміщуються до центру.
Оболони нерва та їхні простори
Особливістю нерва є те, що він покритий усіма трьома мозковими оболонами, однак у різних місцях він покритий ними по-різному: внутрішньочерепна частина покрита тільки м'якою оболоною, у зоровому каналі та очній ямці нерв покритий усіма трьома оболонами, а біля очного яблука нерв втрачає всі оболони. Як і в ЦНС, між оболонами розміщені простори: між та оболонами розміщений , а між павутинною та м'якою — , у якому циркулює спинномозкова рідина. Наявність останнього простору та циркуляції рідини обумовлює можливість переходу патологічного процесу з ока на мозок та навпаки. Згідно з анатомічною номенклатурою оболони мозку правильніше називати піхвами, при цьому тверда оболона формує зовнішню піхву зорового нерва (лат. vagina externa nervi optici), а павутинноподібна і м'яка оболони формують внутрішню піхву (лат. vagina interna nervi optici); підпавутинний простір у такому випадку називається підпавутинним міжпіхвовим простором (лат. spatium intervaginale subarachnoidale).
Існує опис так званого суправагінального простору, розміщеного над зовнішньою піхвою, однак цей простір утворюється лише під час розвитку патології.
Залежно від частини нерва, існує низка особливостей у мікро- та макроанатомії оболон та їхніх просторів. Так, найбільший підпавутинний простір знаходиться в очноямковій частині нерва, в той час, як найвужчий — у канальній. Тверда оболона у зоровому каналі формує окістя та віддає перегородки, які прямують до м'якої оболони. У них розміщені судини. Таким чином нерв у зоровому каналі надійно зафіксований. Наявність цих перегородок та вузькість підпавутинного простору — це фактори, які сприяють розвиткові набряку диска зорового нерва у випадку підвищеного внутрішньочерепного тиску. Після виходу із зорового каналу в очну ямку тверда оболона розщеплюється на два лиски: внутрішній надалі продовжує покривати нерв, а зовнішній стає окістям кісток очної ямки — періорбітою. Тверда та павутинна оболони переходять у склеру, коли досягають ока.
Бар'єр
Проникнення хімічних речовин до тканин нерва обмежене завдяки наявності бар'єру з кров'ю, функції якого подібні до гемато-енцефалічного бар'єру. Гістологічна основа цього бар'єру — це наявність щільних контактів між ендотеліоцитами капілярів та відсутність фенестр (отворів), через які речовини могли б проникати з просвіту судин у позаклітинний простір та у зворотньому напрямку. Бар'єр наявний у всіх відділах нерва, окрім преламінарного та ламінарного. Така локалізація є дуже важливою для розвитку набряку при ряді патологічних процесів, як-от гіпертензивна чи токсична нейропатії зорового нерва.
Фізіологія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJsTDFCMWNHbHNYM0psWm14bGVGOXdZWFJvZDJGNVgzVnJjaTV3Ym1jdk16QXdjSGd0VUhWd2FXeGZjbVZtYkdWNFgzQmhkR2gzWVhsZmRXdHlMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Зоровий нерв є тим «містком», який поєднує рецептор з аналізатором у ЦНС, таким чином забезпечуючи можливість бачити. Проте, як вже було сказано, візуальні аферентні волокна є лише одним із типів волокон, які складають нерв. Завдяки іншим типам волокон, окрім зору нерв забезпечує виникнення ряду рефлексів та контроль циркадних ритмів.
Зоровий нерв є складовою аферентної ланки , який має велику клінічну цінність. Імпульс по нерву прямує до претектума, звідки надходить до обох ядер Едінгера-Вестфаля (III пара черепних нервів). Аксони цих ядер є еферентною ланкою рефлексу. Зважаючи на зв'язок претектума одразу з двома ядрами, кожна зіниця має звужуватися як при безпосередньому попаданні світла (пряма реакція, або прямий зіничний рефлекс) на око, так і при освітленні протилежного ока (непряма реакція, непрямий зіничний рефлекс, або співдружня реакція зіниць). Окрім патології зорового нерва, зіничний рефлекс порушується при патології окорухового нерва та ділянок ЦНС, які забезпечують його виникнення.
Вище два названі нерви є також аферентною та еферентною ланками акомодації. Імпульс по зоровому нерву прямує до потиличної частки, до [en], звідки сигнали прямують до передньобічних частин ядер окорухових нервів та до ядер Едінгера-Вестфаля. Аксони нейронів окорухових ядер прямують до присередніх прямих м'язів, які зводять очі разом (відбувається конвергенція), а аксони ядер Едінгера-Вестфаля звужують зіниці та змінюють кривину кришталика за посередництва війкового м'яза.
Волокна зорового нерва забезпечують інформацією системи, які покликані направити зображення на центральну ямку жовтої плями — ділянку, яка забезпечує найбільшу гостроту зору. Таких систем є шість: система саккад, [en], система [en], вергентна система, [en] та [en]. За винятком останньої системи, усі інші функціонують завдяки зоровим імпульсам.
Фотостатичні волокна зорового нерва, які прямують до верхніх горбків, відіграють роль у формуванні орієнтувальних рефлексів (повернення голови у бік неочікуваного чи інтенсивного зорового подразника).
Певна кількість волокон нерва прямує до надперехресного ядра, розташованого над перехрестям зорових нервів. Це ядро — це центр циркадних ритмів, які визначають добову активність людини. Зміни дня та ночі, а отже зміни освітлення, сприймаються непов'язаними з паличками та колбочками гангліонарними клітинами. Циркадні ритми важливі не тільки у плані регуляції сну чи активності, а й для контролю за гомеостазом та виділенням гормонів (велика кількість соматотропного гормону, наприклад, виділяється під час сну). У осіб, народжених із гіпоплазованими нервами, виникають дисгормональні порушення.
Діагностика
Зауважте, ! Якщо у вас виникли проблеми зі здоров'ям — зверніться до лікаря. |
Симптоми
Симптоми при патологіях зорового нерва в основному негативні, тобто виникає дефіцит функцій, які забезпечуються нервом.
У випадку повного пошкодження зорового нерва випадають усі поля зору ока, яке іннервується цим нервом. Також страждає центральний зір, який забезпечується жовтою плямою сітківки, і волокна від якої прямують у зоровому нерві. Таким чином, око на стороні пошкодження нерва є повністю сліпим.
Проте, частіше ураження нерва є часткове або розтягнене у часі. У таких випадках симптоматика відрізнятиметься: замість повної сліпоти виникатимуть менші дефекти полів зору — скотоми, порушуватиметься кольоровий зір (дисхроматопсія) та погіршуватиметься центральний зір, ці симптоми можуть прогресувати. Форма скотом буде залежати від того, які волокна нерва ушкодженні. Можливі больові відчуття при рухах очей.
Більшість патологій ведуть саме до однобічного (монокулярного) ушкодження нерва, проте, наприклад, при внутрішньочерепній гіпертензії, отруєннях, спадкових хворобах уражаються одночасно два нерви, а отже зір погіршується в обидвох очах (бінокулярне порушення).
Повна чи часткова сліпота, яка виникає через пошкодження зорового нерва, називається [en].
Дуже рідко при ушкодженні зорового нерва може виникати позитивна симптоматика, у вигляді .
![]() | |
---|---|
Клінічні тести | |
![]() | Тестування зорового нерва(англ.) |
Опитування та огляд хворого
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDBkdmJHOTJhVzR0VTJsMmRITmxkbDlVWVdKc1pTNXpkbWN2TWpVd2NIZ3RSMjlzYjNacGJpMVRhWFowYzJWMlgxUmhZbXhsTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
У випадку появи симптомів дуже важливо для лікаря-офтальмолога розпитати про їх початок. Так, якщо симптоми виникають раптово, то це наводить на думку про ішемічну нейропатію. Якщо симптоми виникли одразу після народження, то можна запідозрити вроджену ваду. Не завжди пацієнт може висловити скарги, як, наприклад, у випадку глаукоми, яка довго перебігає безсимптомно.
Офтальмолог виконує ряд клінічних досліджень із метою перевірки стану усієї зорової системи, адже завжди симптоми потребують диференційного діагнозу.
- Перевірити гостроту зору можна за допомогою спеціальних таблиць (Сивцева-Головіна чи Снеллена). Нейропатія зорового нерва веде до зниження гостроти зору, проте це не єдиний такий стан.
- Огляд очного дна є важливим дослідженням, яке дозволяє побачити стан сітківки, жовтої плями та диска зорового нерва, що у контексті зорового нерва є особливо важливим.
- Перевірка кольорового сприйняття за допомогою [en].
- з метою визначення розмірів полів зору (або порівняння полів зору лікаря та пацієнта).
- Тест із [en], який дозволяє виявити дефекти центральної частини полів зору.
- Дослідження зіничного рефлексу.
Лабораторно-генетична діагностика
Ряд лабораторно-генетичних показників мають велике значення у діагностиці тої чи іншої патології, яка супроводжується ураженням зорового нерва.
Звичайний загальний аналіз крові дозволяє підтвердити наявність B12-фолієводефіцитної анемії. Дефіцит цих вітамінів здатен привести до розвитку нейропатії. Іншими вітамінами, дефіцит яких може стати причиною перебігу нейропатії, є B1, B2 та B6. Рівні вітамінів у крові можна перевірити під час проведення біохімічного аналізу крові. Підвищення ШОЕ може вказати на перебіг запального процесу інфекційної чи аутоімунної природи. Серологічні дослідження з визначенням рівнів специфічних антитіл дозволяють підтвердити діагноз нейромієліту зорових нервів. Завдяки коагулограмі можна перевірити стан систем, які забезпечують зсідання крові. Гіперкоагуляція, яка веде до надмірного утворення тромбів, може бути причиною ішемічної нейропатії зорового нерва.
Для підтвердження автосомо-домінантної зорової нейропатії К'єра необхідно дослідити ген OPA1, мутація в якому є причиною розвитку цієї патології, а при спадковій зоровій нейропатії Лебера знаходять мутації у мітохондріальній ДНК.
Інструментальна діагностика
Ряд досліджень дозволяють перевірити анатомічний та фізіологічний стани зорового нерва
Магнітно-резонансну томографію (МРТ) використовують для візуалізації невритів, пухлин, у випадку передньої ішемічної нейропатії, у випадку внутрішньочерепної гіпертензії. При невритах у T-2 режимі можна побачити набряклий нерв із підвищеним сигналом. Чутливим є використання T-1 режиму із супресією жиру та використанням гадоліну як контрастного агента. У такому випадку також відзначатимуть посилення сигналу. При менінгіомі у T-1 режимі пухлина буде ізо- або гіподенсною щодо нерва, у T-2 режимі — ізо- або гіперденсною. Гліома при використанні МРТ виглядає як мішкоподібне розширення нерва, гіподенсне у T-1 режимі та гіперденсне у T-2 режимі.
Комп'ютерну томографію (КТ) також використовують для візуалізації нерва. Перевагу над МРТ цей метод має у випадках підозр на стиснення нерва у зоровому каналі, оскільки краще візуалізує кісткову тканину. Загалом, у випадку травм із переломами кісток, коли є можливість ушкодження зорового нерва, КТ є методом вибору. Цей метод чутливий до кальцифікатів, тому його використання доцільне у випадку підозр на наявність друзів.
Завдяки МР-ангіографії можна перевірити стан судин, які кровопостачають нерв. КТ-ангіографія чутливіша, у порівнянні з МР-ангіографією, до гемангіом, аневризм та мальформацій, які можуть стискати нерв, проте, «золотим стандартом» визначення та лікування аневризм та мальформацій є .
[en] дозволяє виміряти товщину нервових волокон і, таким чином, визначити величину їх атрофії у випадку, коли даних про набряк диска зорового нерва в анамнезі немає або вони сумнівні. Також цей метод дуже добре зафіксовує і сам набряк зорового диска і тому корисний у випадках помірного набряку, який важко помітити при дослідженні очного дна. Цей метод також використовують для оцінки стану нервових волокон при глаукомі.
Ультразвукове дослідження в A- та B-режимах дозволяє візуалізувати як внутрішньоочні анатомічні структури, так і структури позаду ока. УЗД корисне при дослідженні судинного русла нерва, у випадку компресії нерва окоруховими м'язами (трапляється при токсичному зобі), є методом вибору для визначення друзів (конгломерат білків та солей кальцію) диска зорового нерва, оскільки є чутливішим методом у порівнянні з КТ.
Патології
Глаукома, порушення кровопостачання, вроджені та спадкові чинники, дефіцит вітамінів, травми, отруєння, інфекції, аутоімунні та дімієлінізуючі процеси — усі ці патологічні стани здатні спричинити порушення у будові та функціонуванні зорового нерва.
Глаукома
Відповідно до сучасних поглядів, глаукома є одним із різновидів нейропатії зорового нерва. Сама глаукома є групою захворювань, які умовно можна поділити на відкритокутові та закритокутові. Найпоширенішим типом є первинна відкритокутова глаукома. Хоча найбільшим ризиком (і єдиним ризиком, який можна модифікувати) розвитку глаукоми є підвищений внутрішньоочний тиск, у третини пацієнтів внутрішньоочний тиск може бути нормальним (нормотензивна глаукома). Патогенетичні чинники, які спричиняють пошкодження гангліонарних клітин та їх відростків — це власне механічний вплив на аксони у ділянці решітчастої пластинки, а також оксидативний стрес, розвиток аутоімунних процесів та розлади мікроциркуляції.
Клінічно відкритокутова глаукома проявляється як поступове обмеження полів зору, яке прогресує та веде до повної сліпоти. Проте суб'єктивно пацієнт роками може не помічати жодних порушень, адже поля обмежуються спочатку з периферії. У випадку закритокутової глаукоми затуманення зору виникає раптово. Гострий напад глаукоми є невідкладним станом, оскільки несе загрозу повної втрати зору. Окрім візуальних порушень супроводжується сильним головним болем, гіпертензією, блюванням, гіпертермією.
Ішемічні нейропатії
У випадку порушення кровопостачання нерва виникає ішемічна нейропатія. Як і глаукома, термін «ішемічна нейропатія зорового нерва» є збірним поняттям, який складається з двох великих груп: передньої ішемічної нейропатії зорового нерва (ішемія внутрішньоочної частини зорового нерва) та задньої ішемічної нейропатії зорового нерва (ішемія решти частин нерва). Перша група у свою чергу ділиться на ішемію, пов'язану з артеріїтом (патологічні зміни розвиваються у стінці судин при таких станах, як гігантоклітинний артеріїт, вузликовий періартеріїт, СЧВ), та на ішемію непов'язану з артеріїтом (гемодинамічні зміни, наприклад, при тромбозі). Друга група ділиться на пов'язану з артеріїтом, не пов'язану з артеріїтом та пов'язану з операційним втручанням (ятрогенну).
Початок у передніх ішемічних нейропатій подібний — це раптове неболюче і сильне монокулярне погіршення зору, зазвичай зранку, у комбінації зі змінами диска зорового нерва (набряк та зменшення розмірів фізіологічної чаші) на очному дні та погіршеною реакцією зіниці на світло. У випадку артеріїту спостерігають ще й запаморочення, нудоту, біль у щелепі, болючість при пальпації у скронях, міальгії (біль у м'язах), можливі зміни скроневих судин. Якщо ішемія є наслідком артеріїту, а необхідне лікування не проводиться, то симптоми з плином часу проявлятимуться двобічно. У випадку задніх ішемічних нейропатій симптоми подібні — виникає раптове неболюче погіршення зору, погіршення зіничного рефлексу, проте змін диска при офтальмоскопії видно не буде.
Особливо важливим є діагноз ішемій пов'язаних з артеріїтом, які відносяться до невідкладних станів.
Неврити
Неврит зорового нерва — це нейропатія, у якій провідну і первинну роль відіграє запалення. Якщо запалення зачіпає диск зорового нерва, то на очному дні будуть наявні зміни диска, а для опису самого запалення можуть використовувати термін «папіліт». У 65 % запалення локалізовано поза внутрішньоочною частиною, а диск при фундоскопії виглядає нормально. У такому випадку використовують термін «ретробульбарний неврит». Найчастіше неврит зорового нерва виникає у хворих на розсіяний склероз та .
У випадку розсіяного склерозу пацієнти зазвичай скаржаться на раптове сильне монокулярне погіршення зору та сильний біль, який виникає при рухах очима. Паралельно може бути наявна інша неврологічна симптоматика, адже при розсіяному склерозі уражається будь-який відділ ЦНС. Через деякий час настає повне або часткове відновлення функцій.
У випадку зорового нейромієліту зазвичай разом із гострим білатеральним порушенням зору у пацієнта виникає параплегія. Диск зорового нерва може бути як зміненим, так і нормальним. Через деякий час зір частково відновлюється.
Щодо решти інфекційних та аутоімунних захворювань, то вони уражають нерв значно рідше. Серед інфекцій варто виділити сифіліс та туберкульоз, а також синусити, у випадку яких інфекція може розповсюдитися на нерв, зважаючи на близьке розташування нерва до повітряноносних пазух у зоровому каналі та порожнині черепа. Серед аутоімунних захворювань варто відзначити ще й саркоїдоз.
Спадкові патології
Ряд патологій зорового нерва мають здатність передаватися від батьків до нащадків. Ці захворювання можуть передаватися за автосомно-домінантним, автосомно-рецесивним та мітохондріальними типами успадкування.
[en] — це захворювання пов'язане з мітохондріальним типом успадкуванням. Частіше хворіють чоловіки віком 15—35 років. Захворювання починається раптовим погіршенням центрального зору, без больових відчуттів. Погіршення зазвичай сильне, аж до виникнення центральної скотоми. При огляді очного дна можна побачити класичну тріаду: телеангіектазії судин довкола диска зорового нерва, псевдонабряк диска та відсутність витоку контрастного агента при виконанні флюоросцентної ангіографії. Через деякий час така ж симптоматика виникає і в іншому оці. Доволі часто патологія проявляється одночасно в обидвох очах.
Найбільш частою спадковою патологією, пов'язаною із зоровим нервом, є [en], яка пов'язана з мутацією гена OPA1. Найчастіше проявляється у першій декаді життя. Одночасно страждають обидва ока. Страждає насамперед центральний зір, гострота якого може помірно або сильно знижуватися, аж до виникнення центральної чи парацентральної скотом. Окрім цього наявна дисхроматопсія. У порівнянні зі спадковою зоровою нейропатією Лебера втрата зору розвивається повільніше, проте кінцева симптоматика подібна в обидвох патологій.
Вроджені патології
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpsTDA5d2RHbGpYMjVsY25abFgyaDVjRzl3YkdGemFXRWxNa05mWTJocFlYTnRZV3hmWVhCc1lYTnBZUzV3Ym1jdk1qVXdjSGd0VDNCMGFXTmZibVZ5ZG1WZmFIbHdiM0JzWVhOcFlTVXlRMTlqYUdsaGMyMWhiRjloY0d4aGMybGhMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Найчастішою вродженою патологією є [en]. При ній у зоровому нерві наявна менша, порівнюючи з нормою, кількість аксонів, при огляді очного дна зоровий диск зменшений у розмірі та, зазвичай, але не завжди, оточений двома кільцями: зовнішнім — ділянкою оголеної решітчастої пластинки — та внутрішнім — нервовими волокнами сітківки. Гіпоплазія зорового нерва може бути випадковою знахідкою і клінічно не проявлятися. Діагноз ставиться на основі зменшеного у розмірах диска, дефектів полів зору, зниженої гостроти зору (якщо така наявна). До симптомів можуть додатися інші неврологічні чи дисгормональні порушення, оскільки гіпоплазія зорового нерва часом пов'язана з вадами розвитку інших відділів ЦНС, у тому числі гіпофіза. Нейроендокринні порушення виникають ще й через порушену регуляцію гіпофіза зоровим нервом. Окрім того, виникають порушення сну, харчування, терморегуляції. Гіпоплазія може бути повною та частковою.
Ще рідше розвивається — повна відсутність зорового нерва. У такому випадку, на стороні, де відсутній нерв, око буде повністю сліпим. Патологія може бути одно- або двобічною.
— це заглибина у диска зорового нерва, чітко обмежена та типово розміщена внизу диска. Може виникати спонтанно або бути генетично зумовленою. Вада проявляється по-різному: від помірного до сильного зниження зору. Окрім того, при колобомі різко зростає ймовірність відшарування сітківки.
Синдром «іпомеї», або синдром «morning glory», характеризується наявністю великої лійкоподібної заглибини у диска зорового нерва, сам диск зорового нерва збільшений у розмірах. Поверх заглибини розміщена гліальна тканина. Довкола диска порушена пігментація сітківки, від заглибини радіально відходять судини. Частіше хворіють жінки. Зір різко знижений. Окрім того, при цій патології зростає ризик відшарування сітківки.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDA5d2RHbGpYMlJwYzJOZlpISjFjMlZ1WHpjemFuZGZMVjlEVkY5aGVHbGhiRjh0WDBGdWJtOTBZWFJwYjI1ZkxWOHdNREV1YW5Cbkx6STFNSEI0TFU5d2RHbGpYMlJwYzJOZlpISjFjMlZ1WHpjemFuZGZMVjlEVkY5aGVHbGhiRjh0WDBGdWJtOTBZWFJwYjI1ZkxWOHdNREV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
— це утворення в товщі диска зорового нерва, білявого кольору, які являють собою відкладення солей кальцію. Причиною цьому накопиченню є порушений , з наступною кальцифікацією мітохондрій. У дітей друзи розташовані у товщі диска зорового нерва, що може ускладнити їх діагностику. У дорослих частина друзів, через неспинну кальцифікацію, візуально розташовані поверхнево. У більшості випадків друзи перебігають без симптомів. У ряді випадків можливий повільний розвиток дефектів полів зору чи погіршення гостроти зору.
Травматичні нейропатії
Травми зорового нерва бувають прямими, коли внаслідок дії травматичного чинника безпосередньо порушується анатомічна цілісність нерва, та непрямими, коли проникнення безпосередньо не спричинило пошкодження нерва, проте його наслідки (гематома, набряк, тощо) ушкоджують нерв. Серед усіх частин найбільшому ризику травматизації підлягає канальна частина нерва, оскільки вона знаходиться в обмеженому кісткою вузькому просторі. Очноямкова частина захищена жировою клітковиною, а внутрішньочерепна — кістками черепа та тканиною мозку, відповідно ці частини ушкоджуються рідше. Травматична нейропатія може виникнути як при локальному ушкодженні, так і при травмі голови.
У випадку прямої травми втрата зору, зазвичай повна сліпота, зберігається назавжди. У випадку непрямої травми шанси на одужання значно вищі. Симптоматика буде складатися з ознак травми (синці, переломи, деформації, рани) та симптомів нейропатії зорового нерва: змін диска зорового нерва, наявності скотом, форма яких залежатиме від того, які волокна пошкоджені, відсутності зіничного рефлексу, погіршення кольорового зору.
Токсичні та аліментарні нейропатії
Ряд ліків (етамбутол, ізоніазид, аміодарон, лінезолід) та речовин (метиловий спирт, етиловий спирт, тютюн) здатні спричиняти нейропатію зорового нерва. Окрім того, вживання алкоголю та тютюну може привести до дефіциту вітамінів B1, B2, B3, B6 та B12, що теж провокує розвиток нейропатії зорового нерва. Дефіцит цих вітамінів не обов'язково виникає через вживання алкоголю чи куріння. Недостатнє їхнє надходження з харчовими продуктами також може провокувати розвиток патології.
При токсичних та аліментарних нейропатіях симптоми проявляються білатерально, насамперед страждає центральний та кольоровий зір (через пошкодження папіло-макулярного пучка) з виникненням центральних скотом. Диск зорового нерва, у залежності від нозології, може бути набряклим, блідим чи гіперемованим. Перебіг токсичної нейропатії зорового нерва може бути гострим та хронічним.
Серед гострих отруєнь найчастіше трапляється отруєння метиловим спиртом. Спочатку може виникати позитивна симптоматика у вигляді фотопсій, проте з часом гострота зору погіршується, може навіть настати повна сліпота. Через декілька днів зір частково покращується, але за кілька тижнів настає стійке і сильне погіршення зору або сліпота. Прогноз при такому отруєнні несприятливий.
Хронічна токсична нейропатія зорового нерва найчастіше виникає при вживанні алкоголю та курінні. Розвиток симптоматики розтягнений у часі. Ушкоджується папіло-макулярний пучок, що веде до погіршення центрального зору, виникнення центральної скотоми, погіршується кольоровий зір, проте цілковита сліпота не настає.
Пухлини
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDA5d2RHbGpYMjVsY25abFgyZHNhVzl0WVM1d2JtY3ZNalV3Y0hndFQzQjBhV05mYm1WeWRtVmZaMnhwYjIxaExuQnVadz09LnBuZw==.png)
A) Косина та екзофтальм
B) Атрофія правого диска зорового нерва
C) Гліоми на МРТ
D) Пошкодження середнього мозку на МРТ.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU1TDA5d2RHbGpYMjVsY25abFgzTm9aV0YwYUY5dFpXNXBibWRwYjIxaExuQnVaeTh5TlRCd2VDMVBjSFJwWTE5dVpYSjJaVjl6YUdWaGRHaGZiV1Z1YVc1bmFXOXRZUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
B) Гліома зорового нерва (стрілочками показане розширення власне зорового нерва).
Розрізняють пухлини власне зорового нерва (гліома, гангліогліома, медулоепітеліома, гемангіобластома) та пухлини оболон нерва (менінгіома, гемангіоперицитома).
Найчастішою пухлиною, яка походить із клітин нерва, є [en], яка зазвичай доброякісна. Найчастіше вона виникає у перші десять років життя. Більшість пухлин виникає спорадично та лише з одного боку, проте гліома зорового нерва може бути пов'язана з нейрофіброматозом I типу. В останньому випадку вона може проявлятися як двобічний процес. Поступово виникає однобічне зниження гостроти зору, обмеження полів зору, екзофтальм, косина, больові відчуття відсутні. При огляді очного дна видніється набряклий диск зорового нерва. Через стискання нерва може виникнути його атрофія, та неоваскулярна глаукома.
Значно рідше діагностують злоякісну гліому. Виникає вона у дорослих осіб. У випадку ураження передньої частини виникатиме симптоматика, подібна до клініки ретробульбарного невриту: одностороннє погіршення зору з болем. Наявний набряклий диск зорового нерва. Стрімко розвивається атрофія нерва, оклюзія центральної вени сітківки та неоваскулярна глаукома. Через 5—6 тижнів процес з однобічного перетворюється у двобічний, що веде до стрімкої повної втрати зору. Паралельно пухлина метастазує у різні відділи ЦНС, провокуючи різноманітний неврологічний дефіцит. У випадку ураження задньої частини нерва симптоматика відрізнятиметься лише відсутністю змін при офтальмоскопії.
Серед пухлин, які розвиваються з оболон зорового нерва, провідне місце належить [en]. Симптоматика характеризуватиметься поступовим однобічним безбольовим погіршенням зору. Зміни на очному дні можуть виникати у випадку розташування пухлини в очноямковій частині нерва. З часом пухлина розростається та провокує екзофтальм і розвиток оклюзії судин, які проходять у товщі нерва.
Зоровий нерв та внутрішньочерепний тиск
Пухлини головного мозку, абсцеси, набряки, гематоми, , порушення в системі ліквородинаміки, чи вен головного мозку — усі ці процеси ведуть до підвищення внутрішньочерепного тиску. Оскільки зоровий нерв у своїй гістологічній будові є більше продовженням головного мозку, ніж нервом у класичному розуміння цього слова, то підвищення внутрішньочерепного тиску впливатиме і на зоровий нерв. Результат цього впливу — це набряк зорового нерва. Зміни на очному дні, які виникають за умов підвищення внутрішньочерепного тиску, описують під терміном «застійний диск зорового нерва», або «папіледема». На відміну від описаних вище патологій, набряк диска зорового нерва не є окремою хворобою, а тільки симптомом, який супроводжує іншу патологію, що провокує внутрішньочерепну гіпертензію.
Клінічно набряк диска зорового нерва проявляється як двостороннє погіршення гостроти зору різної важкості, яке проходить через декілька секунд, інколи годин. Проте, якщо причина внутрішньочерепної гіпертензії не полікована, набряк диска може хронічно перебігати, що веде до суттєвого погіршення гостроти зору, поступового обмеження полів зору, дисхроматопсії. Окрім того, окрім очних симптомів, внутрішньочерепна гіпертензія перебігає і з іншими симптомами, такими, як головний біль, нудота, блювання.
Зважаючи на дані при огляді очного дна, набряк зорового диска ділиться на чотири стадії, кожна з яких характеризується своєю отфтальмоскопічною картиною, симптоматикою та прогнозом:
Стадія/на фотографії | Офтальмоскопічна характеристика | Симптоми | Фотографія |
---|---|---|---|
I (A) | Диск гіперемований, краї диска можуть бути припіднятими та розмитими, поодинокі крововиливи, судини на поверхні диска можуть бути нерівномірно розширені, зникнення пульсації судин. | Початкова стадія патологічного процесу, яка перебігає безсимптомно. | ![]() |
II (B) | Диск розмитий та сильно збільшений у своїх розмірах, набряк виходить за межі диска та переходить на сітківку, наявні крововиливи та ексудати на поверхні диска, чітко видно припіднятість країв диска (диск «занурюється у склисте тіло»), судини довкола диска покручені, довкола диска видно складки сітківки (лінії Пейтона). | Гостра стадія процесу. Може перебігати безсимптомно, або проявлятися сильними транзиторними погіршеннями зору, які минають протягом декількох секунд. | |
III (C) | Зникнення фізіологічної чаші, збліднення диска внаслідок спазму судин, поява замість ексудатів та крововиливів конгломератів мукополісахаридів та глюкозоамінгліканів — крохмальних тілець (лат. corpora amylacea). | Хронічна стадія процесу. Сильне погіршення центрального зору та яскраво виражені обмеження полів зору. | |
IV (D) | Ознаки вторинно атрофованого диска: сіруватий диск із розмитими краями. | Кінцева стадія усього процесу. Період виникнення — від кількох тижнів до кількох років. Характеризується незворотними важкими порушеннями зору. | |
Примітки: |
Як вже було сказано, найчастіше набряк є двостороннім. Проте бувають випадки, коли набряк розташований тільки з одного боку. Так, у літературі широко описаний . Цей синдром виникає при пухлинах, які локалізовані у лобній частці головного мозку. Пухлина стискає зоровий нерв на своїй стороні, що проявлятиметься атрофією нерва при огляді очного дна, а на іншій оці можна побачити застійний диск, оскільки пухлина провокує внутрішньочерепну гіпертензію. Описаний також і псевдосиндром Фостера-Кеннеді (наявність атрофії та застійного диска при відсутності пухлини). Причиною атрофії у тому випадку стала вроджена гіпоплазія зорового нерва.
Слід розрізняти набряк диска від . Причиною псевдонабряку найчастіше є друзи. Диск при псевдонабряку подібний до такого при набряку, відмінними рисами є:
- наявність пульсації судин;
- відсутність нерівномірних розширень судин;
- відсутність фізіологічної чаші;
- відсутність крововиливів та ексудатів.
При псевдонабряку симптоми з боку зору (звуження полів зору, зниження гостроти зору) виникають рідко.
Атрофія зорового нерва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUxTDA5UVFURmZiM0IwYVdOZlpHbHpZMTloZEhKdmNHaDVMbkJ1Wnk4eU5UQndlQzFQVUVFeFgyOXdkR2xqWDJScGMyTmZZWFJ5YjNCb2VTNXdibWM9LnBuZw==.png)
Більшість перелічених вище хвороб та патологічних станів ведуть до одного наслідку — до . Під атрофією розуміють загибель та втрату гангліонарних клітин та аксонів. Атрофію можна класифікувати за трьома принципами: етіологічним, патологічним та офтальмоскопічним.
Етіологічний принцип класифікує атрофії, у залежності від причин, які ці атрофії спричинили: спадкова, травматична, метаболічна, запальна та інші атрофії.
Патологічний принцип розділяє атрофії на три види:
- антеградна атрофія, спричинена аксонів, виникає за умов локалізації патологічного вогнища у передніх відділах нерва, або у сітківці (гангліонарних клітинах); дегенеративний процес прямує у напрямку до ЦНС;
- ретроградна атрофія виникає за умов пошкодження нерва у дистальній частині, прямує від ЦНС у напрямку до ока;
- транссинаптична атрофія виникає тоді, коли здоровий нейрон, пов'язаний синапсом із загиблим нейроном, гине також.
Найчастіше користуються офтальмоскопічною класифікацією, яка виділяє первинну та вторинну атрофії:
- первинна атрофія характеризується наявністю білого чітко обмеженого диска, меншого в своїх розмірах, у порівнянні з нормою; причини атрофії різноманітні: запалення, пухлини, токсичні пошкодження, спадкова патологія, травма;
- вторинна атрофія характеризується диском із розмитими межами сіруватого кольору; є наслідком застійного диска; через кілька років розрізнити чи це первинно, а чи вторинно атрофований диск, неможливо.
Слід зауважити, що атрофія може бути повною, коли весь диск є атрофованим, та частковою, коли лише певна його частина піддається атрофії. Так, атрофія скроневої частини диска дуже часто виникає при розсіяному склерозі.
Проблема регенерації зорового нерва
На відміну від інших нервів, які добре регенерують, оскільки є складовою периферичної нервової системи, зоровий нерв практично не відновлює своєї структури та своїх функцій. Зважаючи на важливість зору у житті кожної людини, вчені активно вивчають цю проблему. До того ж вважається, що у випадку успіху можна буде примусити регенерувати будь-яку частину ЦНС.
Центральним завданням є захист від загибелі та відновлення популяції гангліонарних клітин сітківки, оскільки саме їхні аксони утворюють зоровий нерв. Ці клітини швидко гинуть при пошкодженні їхніх відростків, а їх регенераційні можливості суттєво обмежені. Досліди Аґуайо довели, що аксони гангліонарних клітин можуть заново рости, але в умовах, наближених до тих, котрі панують у ПНС. На жаль, створити необхідні кондиції можливо лише в умовах лабораторії.
У тих же лабораторіях від середини 90-х років XX століття провели велику кількість досліджень in vitro, які пролили світло на процеси відновлення в ЦНС та можливі методи лікування. Зокрема було відкрито важливість запалення як фактору, що прискорює регенерацію аксонів та , білка, який це запалення в зоровому нерві найсильніше провокує, описано методи використання прогеніторів гангліонарних клітин, вивчено роль , детальніше досліджено інгібувальний вплив на регенерацію олігодендроцитів, клітин, які продукують мієлін центрального типу, виявлено гени, пов'язані з клітинним відновленням. Попри науковий поступ, станом на 2018 усі ці здобутки не використовуються у практиці та перебувають на рівні перспективних досліджень, виконуваних здебільшого на тваринах.
Історія уявлень та досліджень
Античність
Першу класифікацію черепних нервів створив Гален, у ній зоровий нерв був першим черепним нервом. Гален також чітко усвідомлював важливість нерва для забезпечення зору, зважаючи на зв'язок нерва з оком. Проте, він помилково вважав, що зоровий нерв є «каналом» (poroi optikoi). Він описував порожнину нерва, у якій пневма, життєва сила, прямує зі шлуночків мозку до ока, виходить із нього, взаємодіє із зовнішнім середовищем, несе у собі «відбитки об'єктів» та повертається по «каналі» назад до третього шлуночка. Саме в такий спосіб вона породжує можливість бачити. Такі уявлення про «канали», згідно з його записами, він почерпнув у Герофіла (вперше описав нерв) та Ерасистрата. До того ж Гален вважав, що продовженням зорового нерва є сітківка, яка служить для живлення склистого тіла та кришталика.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUyTDBOb1pYTm9iVjl0WVc1MWMyTnlhWEIwTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxRGFHVnphRzFmYldGdWRYTmpjbWx3ZEM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Середньовіччя
Навіть після падіння Римської імперії уявлення Галена залишалися єдиними вірними у середньовічному світі. Насамперед вони були опрацьовані та доповнені в арабському світі. [en], який був видатним середньовічним офтальмологом, загалом підтримував ідею про пневму, її взаємодію з світлом, наявність каналу в нерві. У своїй він також надає перші анатомічні зображення ока та зорового нерва. Основні поняття Галена підтримували такі видатні лікарі-науковці, як Ар-Разі та Авіценна. Вони також вперше висловили думку про те, що волокна зорового нерва переходять на протилежну сторону в ділянці зорового перехреста.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU0THpZM01ERTFOemhtTlM1bmFXWXZNalV3Y0hndE5qY3dNVFUzT0dZMUxtZHBaZz09LmdpZg==.gif)
Поняття про пневму широко використовувалося й у християнській Європі. [en], французький середньовічний філософ, запровадив поняття «феномену поганого ока», яке ґрунтувалося на понятті пневми: погляд хворої особи міг спричинити захворювання, оскільки погляд останнього направляв «хвору пневму», до того ж споглядач міг втратити зір, якщо дивився на когось із очними захворюваннями, адже у такому випадку його здорова «пневма» перемішувалась із хворобливою.
У 1302 році відбувся перший легальний розтин. [en], який його виконав, зберіг ту ж класифікацію черепних нервів, що й Гален і, відповідно, зоровий нерв залишився I парою черепних нервів.
Новий час
Епоха Відродження та Новий час принеси бурхливу еволюцію уявлень щодо зорового нерва. Везалій першим засумнівався у порожнистій структурі нерва, проте офіційно не посмів піти проти вчення Галена. [en] і [en] пішли шляхом заперечень. Вони першими заговорили про те, що зоровий нерв формують волокна. Проте, ці волокна у їхній уяві мали порожнини, по якій рухалась специфічна речовина (пневма), яка уможливлювала зір. Подібних уявлень дотримувався і Рене Декарт, який описував тісний функціональний зв'язок зорового нерва та епіфіза у забезпеченні зору.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemswTDA5d2RHbGpYMjVsY25abFgySjVYMEZ1ZEc5dWFXVmZkbUZ1WDB4bFpYVjNaVzVvYjJWckxtZHBaaTh5TlRCd2VDMVBjSFJwWTE5dVpYSjJaVjlpZVY5QmJuUnZibWxsWDNaaGJsOU1aV1YxZDJWdWFHOWxheTVuYVdZPS5naWY=.gif)
Зовсім інші уявлення мав Левенгук, який, використовуючи мікроскоп, не зміг знайти описані попередниками канали. Він вважав, що у цих волокнах колись могла бути порожнина, проте вони спалися внаслідок втрати рідини. Сам того не знаючи, Левенгук, описуючи щілини на місці порожнин, що спалися, описав аксони зорового нерва. Ідею про відсутність каналів та наявність твердих ниткоподібних утворів — волокон — фізично обґрунтував Ісаак Ньютон. Остаточно теорія про порожнину у нерві зникла після досліджень Альбрехта фон Галлера та його учня, Йоганна Готфріда Цинна.
Протягом XVIII—XIX століть теорія про пневму остаточно віджила своє та поступилася електричній теорії проведення збудження по нервах (у тому числі й по зоровому).
Едм Маріотт та Крістоф Шайнер першими описали сліпу пляму.
Змінилися погляди щодо важливості зорового нерва. Якщо Гален головним у забезпеченні зору бачив кришталик, то Фелікс Платер першим заявив, що зір — прерогатива насамперед здорового зорового нерва та сітківки.
Змінюється і позиція нерва в анатомічній класифікації: Масса, ван Горн, а потім і [en] — усі вони змістили зоровий нерв на другу позицію, а на першу поставили нюховий нерв. Такою вона збереглася й у класифікації Земмерінга, яку використовують зараз. Існували й екзотичні класифікації. Так, Бенедетті у 1502 році у Historia corporis humani об'єднав зоровий та окоруховий нерви в одну пару з першим порядковим номером. Остаточно своє друге місце нерв посів у 1778 році, коли [en] створив класифікацію черепних нервів, якою послуговуються досі.
Термінологія
У своїх працях Гален використовував порядкові числівники для опису нервів, проте привів прикметник «opticus», який є похідним грецького «opticos». Він зазначив, що такий прикметник використовували його попередники. Саме слово «opticos» можна зустріти ще в працях Арістотеля. Гален не приводив ніяких назв, даючи лише опис нервів. Зоровий нерв він описував як «нерв, який прямує від мозку до ока».
Прикметник зберігся через віки й широко використовувався анатомами. Естьєн у 1545 році надав два можливих варіанти назви нерва — nervus opticus та nervus visorius. Тільки останній варіант у своїх працях використовував Везалій, проте всі його наступники використовували «opticus». Власне таким термін використав Земмерінг у своїй класифікації, таким термін був прийнятий у 1895 році, при прийнятті в Базелі уніфікованої анатомічної номенклатури, таким термін залишився при перегляді анатомічної номенклатури 1998 року.
Примітки
- Головацький, 3 том, 2009, с. 9-11.
- Вит, 2003, с. 601.
- Vojniković B, Bajek S, Bajek G, Strenja-Linić I, Grubesić A (2013). Is the term "fasciculus opticus cerebralis" more justifiable than the term "optic nerve". Collegicum antropologicum. 37: 3—8.(англ.)
- D. Taylor (2005). Optic nerve axons: life and death before birth. Eye. 19: 499—527.(англ.)
- Paxinos, 2011, с. 15.
- Вит, 2003, с. 602.
- Paxinos, 2011, с. 16-17.
- Вит, 2003, с. 269.
- Hayreh, 2011, с. 7.
- Головацький, 2009, с. 13-14.
- Вит, 2003, с. 274.
- Вит, 2003, с. 273.
- Willson-Pawells, 2010, с. 31.
- Hayreh, 2011, с. 8.
- Вит, 2003, с. 271-273.
- Вит, 2003, с. 278.
- Hayreh, 2011, с. 21.
- Вит, 2003, с. 277.
- Вит, 2003, с. 278-279.
- Hayreh, 2011, с. 25.
- Hayreh, 2011, с. 27-28.
- Вит, 2003, с. 279.
- Willson-Pawells, 2010, с. 28-29.
- Willson-Pawells, 2010, с. 33-35.
- Paxinos, 2011, с. 1305-1309.
- Nieuwenhuys, 2008, с. 781.
- Central Visual Pathways (англ.) . оригіналу за 9 лютого 2016. Процитовано 9 лютого 2016.
- Roland A. Giolli, Robert H.I. Blanks, Fausta Lui (2006). The accessory optic system: basic organization with an update on connectivity, neurochemistry, and function. Progress in Brain Research. 151: 407—440. doi:10.1016/S0079-6123(05)51013-6. PMID 16221596.(англ.)
- Michael C. Brodsky (2012). . Archives of Ophthalmology. 130 (8): 1055—1058. doi:10.1001/archophthalmol.2011.2888. Архів оригіналу за 9 лютого 2016. Процитовано 9 лютого 2016.(англ.)
- Paxinos, 2011, с. 331.
- Вит, 2003, с. 280-281.
- Hayreh, 2011, с. 69-70.
- Hayreh, 2011, с. 68-69.
- Hayreh, 2011, с. 64.
- Hayreh, 2011, с. 42.
- Hayreh, 2011, с. 40-41.
- Hayreh, 2011, с. 36-38.
- Hayreh, 2011, с. 39-40.
- Вит, 2003, с. 283-284.
- Hayreh, 2011, с. 64-67.
- Hayreh, 2011, с. 63.
- Mark J. Kupersmith. Neuro-vascular Neuro-ophthalmology. — Berlin : Springer, 1992. — С. 35-36. — .
- Hayreh, 2011, с. 28-29.
- Tubbs, 2015, с. 279.
- Paxinos, 2011, с. 1305.
- Вит, 2003, с. 268-271.
- Вит, 2003, с. 276.
- Hayreh, 2011, с. 29-33.
- Brazis, 2011, с. 137.
- Вит, 2003, с. 279-280.
- Hayreh, 2011, с. 26.
- Вит, 2003, с. 208.
- Hayreh, 2011, с. 24.
- Вит, 2003, с. 285-286.
- Hayreh, 2011, с. 79.
- Hayreh, 2011, с. 80.
- Hayreh, 2011, с. 81-82.
- Willson-Pawells, 2011, с. 43-44.
- Willson-Pawells, 2011, с. 64-65.
- Вит, 2003, с. 500.
- Agnes M.F. Wong. Eye Movement Disorders. — New York : Oxford University Press, 2007. — С. 16. — .
- Willson-Pawells, 2011, с. 28-29.
- Erin E. Flynn-Evans, Homayoun Tabandeh, Debra J. Skene, Steven W. Lockley (2014). Circadian Rhythm Disorders and Melatonin Production in 127 Blind Women with and without Light Perception. Journal of Biological Rhythms. 29 (3): 215—224. doi:10.1177/0748730414536852.
- S A Rivkees, C Fink, M Nelson, M Borchert (2010). Prevalence and risk factors for disrupted circadian rhythmicity in children with optic nerve hypoplasia. British Journal of Ophtalmology. 94: 1358—1362. doi:10.1136/bjo.2009.175851.
- P. Riordan-Eva (2004). . Eye. 18: 1161—1168. doi:10.1038/sj.eye.6701575. Архів оригіналу за 16 лютого 2016. Процитовано 15 лютого 2016.(англ.)
- Willson-Pawells, 2011, с. 45.
- Brazis, 2011, с. 145-149.
- Evelyn C. O’Neill, Helen V. Danesh-Meyer, Paul P. Connell, Ian A. Trounce, Michael A. Coote, David A. Mackey and Jonathan G. Crowston (2010). The optic nerve head in acquired optic neuropathies. Nature Reviews Neurology. 6: 221—236. doi:10.1038/nrneurol.2010.5.(англ.)
- . TheFreeDictionary. Архів оригіналу за 23 лютого 2016. Процитовано 15 лютого 2016.
- Hayreh, 2011, с. 148-152.
- Willson-Pawells, 2010, с. 50-52.
- Hayreh, 2011, с. 153.
- Tubbs, 2015, с. 294-295.
- Helmut Wilhelm, Martin Schabet (2015). The Diagnosis and Treatment of Optic Neuritis. Deutsches Ärzteblatt International. 112 (37). doi:10.3238/arztebl.2015.0616.
- Blinder, 2010, с. 16.
- Blinder, 2010, с. 17.
- Blinder, 2010, с. 19.
- Hayreh, 2011, с. 158-160.
- Tubbs, 2015, с. 292-293.
- Khaled Abu-Amero, Altaf A. Kondkar, Kakarla V. Chalam (2015). An Updated Review on the Genetics of Primary Open Angle Glaucoma. International Journal of Molecular Sciences. 16 (12): 28886—28911. doi:10.3390/ijms161226135.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом ()(англ.) - Giedrius Kalesnykas, Ericka N. Oglesby, Donald J. Zack, Frances E. Cone, Matthew R. Steinhart, Jing Tian, Mary E. Pease, Harry A. Quigley (2012). Retinal Ganglion Cell Morphology after Optic Nerve Crush and Experimental Glaucoma. Investigative Ophthalmology & Visual Science. 53 (7): 3847—3857. doi:10.1167/iovs.12-9712.(англ.)
- Teresa C. Chen (2009). Spectral Domain Optical Coherence Tomography in Glaucoma: Qualitative and Quantitative Analysis of the Optic Nerve Head and Retinal Nerve Fiber Layer (An AOS Thesis). Transactions of the American Ophthalmological Society. 107: 254—281.(англ.)
- Комарова С.С., Безпалько Ю.Є., Комарницька І.І., Рубаник Є.В. (2013). Гострий напад глаукоми. Актуальні питання своєчасної діагностики та невідкладної допомоги. Медицина невідкладних станів. 2 (49): 115—116.
- Hayreh, 2011, с. 2.
- Valérie Biousse, M.D., Nancy J. Newman. . The New England Journal of Medicine. 215: 2428—2436. doi:10.1056/NEJMra1413352. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 27 лютого 2016.
- Hayreh, 2011, с. 175.
- João Lemos, Eric Eggenberger (2015). Neuro-Ophthalmological Emergencies. The Neurohospitalist. Т. 5, № 4. с. 223—233. doi:10.1177/1941874415583117.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - Hayreh, 2011, с. 437-443.
- Brazis, 2011, с. 161.
- D. Pau, N. Al. Zubidi, S. Yalamanchili, G. T. Plant, A. G. Lee (2011). Optic neuritis. Eye. 25 (7): 833—842. doi:10.1038/eye.2011.81.
- Alastair Compston, Alasdair Coles (2008). Multiple Sclerosis. Lancet. 372 (9648): 1502—1517. doi:10.1016/S0140-6736(08)61620-7.
- Brazis, 2011, с. 162.
- N. J. Newman, V. Biousse (2004). (PDF). Eye. 18. doi:10.1038/sj.eye.6701591. Архів оригіналу (PDF) за 4 травня 2016. Процитовано 20 березня 2016.
- Chan, 2014, с. 213-215.
- Chan, 2014, с. 222-223.
- Chan, 2014, с. 249-250.
- D. Taylor (2007). (PDF). 21: 1271—1284. doi:10.1038/sj.eye.6702851. Архів оригіналу (PDF) за 4 травня 2016. Процитовано 20 березня 2016.
- Pamela Garcia-Filion, Mark Borchert (2013). (PDF). Current Treatment Options in Neurology. 15 (1): 78—89. doi:10.1007/s11940-012-0209-2. Архів оригіналу (PDF) за 4 лютого 2022. Процитовано 19 березня 2016.
- Michael C. Brodsky, Sean-Paul A. Atreides, John L. Fowlkes, Olof H. Sundin (2004). . Archives of Ophthalmology. 122 (1): 125—126. doi:10.1001/archopht.122.1.125. Архів оригіналу за 14 квітня 2016. Процитовано 20 березня 2016.
- Chan, 2014, с. 254-255.
- Т. А. Красновид, Н. П. Грубник (2011). (PDF). Офтальмологічний журнал. 6: 53—55. Архів оригіналу (PDF) за 1 квітня 2016. Процитовано 20 березня 2016.
- Chan, 2014, с. 253-254.
- Chan, 2014, с. 257-261.
- Kristian Samardzic, Josip Samardzic, Zeljka Janjetovic, Ivan Samardzic, Sandra Sekelj, Leila Latic-Hodzic (2012). (PDF). Acta Informatica Medica. 20 (2): 131—132. doi:10.5455/aim.2012.20.131-132. Архів оригіналу (PDF) за 4 лютого 2022. Процитовано 11 березня 2016.
- Arjunan Muthu Kumaran, Gangadhara Sundar, Lim Thiam Chye (2015). (PDF). Craniomaxillofacial Trauma & Reconstruction. 8 (1): 31—41. doi:10.1055/s-0034-1393734. Архів оригіналу (PDF) за 4 лютого 2022. Процитовано 11 березня 2016.
- Bachi T Hathiram, Vicky S Khattar, Supriya Rode (2011). . Otorhinolaryngology Clinics - An International Journal. 3 (3): 188—196. doi:10.5005/jp-journals-10003-1080. Архів оригіналу за 12 березня 2016. Процитовано 6 липня 2019.
- Pradeep Sharma, Reena Sharma (2011). . Indian Journal of Ophtalmology. 59 (2): 137—141. doi:10.4103/0301-4738.77035. Архів оригіналу за 2 листопада 2021. Процитовано 11 березня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Evelyn C. O'Neill, Helen V. Danesh-Meyer, Paul P. Connell, Ian A. Trounce, Michael A. Coote, David A. Mackey, Jonathan G. Crowston (2010). The optic nerve head in acquired optic neuropathies. Nature Reviews Neurology. 6: 221—236. doi:10.1038/nrneurol.2010.5.
- Andrew A. Dahl та ін. (англ.) . Medscape. Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 11 березня 2016.
{{}}
: Явне використання «та ін.» у:|author=
() - Г. Д. Жабоєдов, М. М. Сергієнко. Очні хвороби. — Київ : Здоров'я, 1999. — С. 177. — .
- N. R. Miller (2004). (PDF). Eye. Т. 18. с. 1026—1037. doi:10.1038/sj.eye.6701592. Архів оригіналу (PDF) за 4 травня 2016. Процитовано 14 березня 2016.
- Akshay Gopinathan Nair, Rima S. Pathak, Veena R. Iyer, Rashmin A. Gandhi (2014). Optic nerve glioma: an update. International Ophthalmology. Т. 34, № 4. с. 999—1005. doi:10.1007/s10792-014-9942-8.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - J. Shapeya, H.I. Sabinb, H.V. Danesh-Meyerd, A.H. Kaye (2013). Diagnosis and management of optic nerve sheath meningiomas. Journal of Clinical Neuroscience. Т. 20, № 8. с. 1045—1056. doi:10.1016/j.jocn.2013.03.008.
{{}}
: Пропущений або порожній|url=
() - Chan, 2014, с. 82.
- Chan, 2014, с. 77.
- Mitchell V. Gossman, Hampton Roy. Papilledema (англ.) . Medscape. оригіналу за 20 березня 2016. Процитовано 20 березня 2016.
- Chan, 2014, с. 80.
- Г. Д. Жабоєдов, М. М. Сергієнко. Очні хвороби. — Київ : Здоров'я, 1999. — С. 179. — .
- Ulrich Schiefer, Helmut Wilhelm, William Hart. Clinical Neuro-Ophthalmology: A Practical Guide. — Berlin : Springer, 2007. — С. 110-111. — .
- Chan, 2014, с. 77-79.
- Sunita Agarwal, Athiya Agarwal, David J Apple, Lucio Buratto, Jorge L Alió. Textbook of Ophthalmology. — New Dehli : Lippincott Williams & Wilkins, 2002. — С. 361-364. — .
- Brazis, 2011, с. 158.
- Natalia Pastora-Salvador, Jesus Peralta-Calvo (2011). . Canadian Medical Association Journal. 183 (18): 2135. doi:10.1503/cmaj.101937. Архів оригіналу за 14 липня 2017. Процитовано 19 березня 2016.
- Shveta Bansal, Timothy Dabbs, Vernon Long (2008). Pseudo-Foster Kennedy Syndrome due to unilateral optic nerve hypoplasia: a case report (PDF). Journal of Medical Case Reports. 2 (86). doi:10.1186/1752-1947-2-86.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом ()[недоступне посилання з липня 2019] - Brazis, 2011, с. 159.
- Mitchell V. Gossman. (англ.) . Medscape. Архів оригіналу за 6 березня 2016. Процитовано 22 березня 2016.
- Rashmin Gandhi, Hampton Roy. Optic Atrophy (англ.) . оригіналу за 21 березня 2016. Процитовано 21 березня 2016.
- Г. Д. Жабоєдов, М. М. Сергієнко. Очні хвороби. — Київ : Здоров'я, 1999. — С. 180-181. — .
- Larry I. Benowitz, Zhigang He, Jeffrey L. Goldberg (2015). Reaching the brain: Advances in optic nerve regeneration. Experimental Neurology (англ.) . 287: 1—9. doi:10.1016/j.expneurol.2015.12.015.
- Yin Y., Benowitz L.I. (2018). In Vitro and In Vivo Methods for Studying Retinal Ganglion Cell Survival and Optic Nerve Regeneration. Glaucoma. Methods in Molecular Biology (англ.) . 1695: 187—205. doi:10.1007/978-1-4939-7407-8_16.
- Bill Hathaway. (англ.) . Yale News. Архів оригіналу за 10 липня 2018. Процитовано 10 липня 2018.
- J. P. Shaw (1992). A history of the enumeration of the cranial nerves by European and British anatomists from the time of Galen to 1895, with comments on nomenclature. Clinical Anatomy. 5 (6): 464—484. doi:10.1002/ca.980050607.(англ.)
- C. Reeves, D. Taylor (2004). (PDF). Eye. 18: 1096—1109. doi:10.1038/sj.eye.6701578. Архів оригіналу (PDF) за 4 травня 2016. Процитовано 10 березня 2016.
- Jean J. De Laey (2011). . Acta Ophthalmologica. 89 (3): 293—300. doi:10.1111/j.1755-3768.2009.01679.x. Архів оригіналу за 4 травня 2016. Процитовано 10 березня 2016.
- Simon F, Marečková-Štolcová E, Páč L. (2011). On the terminology of cranial nerves. Annals of Anatomy. 193 (5): 447—452. doi:10.1016/j.aanat.2011.04.012. PMID 21724380.(англ.)
- Matthew C. Davis, Christoph J. Griessenauer (2014). The naming of the cranial nerves: A historical review. Clinical Anatomy. 27 (1): 14—19. doi:10.1002/ca.22345. PMID 24323823.(англ.)
Література
- Головацький А. С., Черкасов В. Г., Сапін М. Р., Парахін А. І. Анатомія людини у трьох томах. — Вінниця : Нова Книга, 2009. — Т. 3. — С. 16-24. — 4000 прим. прим. — .
- В. В. Вит. Строение зрительной системы человека. — Одесса : Астропринт, 2003. — 664 с. — . (рос.)
- Linda Willson-Pawells, Elizabeth J Akesson, Patricia A. Stewart. Cranial Nerves in Health and Disease. — 3rd. — London : PMPH-USA, 2010. — 247 с. — . (англ.)
- R. Shane Tubbs, Elias Rizk, Mohammadali M. Shoja, Marios Loukas, Nicholas Barbaro, Robert J. Spinner. Nerves and Nerve Injuries: Vol 1: History, Embryology, Anatomy, Imaging, and Diagnostics. — Academic Press, 2015. — 700 с. — . (англ.)
- Juergen K. Mai, George Paxinos. The Human Nervous System. — 3rd. — London : Elsiever Inc, 2011. — 1432 с. — . (англ.)
- Sohan Singh Hayreh. Ischemic Optic Neuropathies. — Berlin : Springer, 2011. — 456 с. — . (англ.)
- Paul W. Brazis, Joseph C. Masdeu. Localization in Clinical Neurology. — 6th. — Philadelphia : Lippincott Williams & Wilkins, 2011. — 668 с. — . (англ.)
- R. Nieuwenhuys, J. Voogd, C. van Huijzen. The Human Central Nervous System. — 4-те. — New York : Springer, 2008. — 970 с. — . (англ.)
- Jane W. Chan. Optic Nerve Disorders: Diagnosis and Management. — 2-ге. — New York : Springer, 2014. — 369 с. — . (англ.)
- Devin K. Blinder, D. Christian Sonne, Nancy J. Fischbein. Cranial Nerves: Anatomy, Pathology, Imaging. — New-York : Thieme Medical Publishers, Inc, 2010. — 228 с. — . (англ.)
Посилання
- Анатомія нерва на HealthLine [ 22 березня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- Анатомія нерва на TeachMeAnatomy [ 29 березня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- Інформація про зоровий нерв на сайті Radiopeadia [ 22 березня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- Інформація про нерв на сайті Британніки [ 1 березня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- Зоровий нерв у «Анатомії» Грея [ 21 березня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- Загальний огляд хвороб зорового нерва на Merckmanual [ 23 березня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- Що таке дальтонізм? [ 26 листопада 2020 у Wayback Machine.] — відео
Ця стаття належить до Української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Zorovij nerv Zorovi j nerv lat nervus opticus II druga para cherepnih nerviv u lyudini ta hrebetnih Zabezpechuye zdatnist bachiti Za funkcionalnim podilom nerv specialnoyi somatichnoyi chutlivosti angl special somatic afferent Zorovij nerv Livij zorovij nerv i zorovi trakti Viglyad lyudskogo mozku znizu z pomichenimi cherepnimi nervami Latinska nazva Nervus opticus Grej subject 197 882 MeSH Zorovij nerv Zvazhayuchi na osoblivosti mikro ta makroanatomiyi zorovij nerv ne ye nervom u klasichnomu rozuminni cogo slova a radshe chastinoyu golovnogo mozku yaka vinesena na periferiyu Tak vin rozvivayetsya yak virist perednogo mozku pokritij centralnim miyelinom ta troma obolonami yaki pokrivayut utvori CNS mizh cimi obolonami cirkulyuye spinnomozkova ridina Zorovij nerv utvorenij aksonami ganglionarnih klitin sitkivki Chastina yaku mozhna pobachiti pri oglyadi ochnogo dna nazivayetsya diskom zorovogo nerva lat discus nervi optici Anatomichno utvir prostyagayetsya vid diska zorovogo nerva do perehrestya zorovih nerviv lat chiasma opticum opislya viddaye svoyi volokna zorovim shlyaham lat tractus opticus Krovopostachannya skladne zdijsnyuyetsya v osnovnomu zavdyaki ochnij arteriyi lat arteria ophtalmica ta yiyi gilkami Bilsha chastina krovi cherez venoznu sitku vidtikaye u pecheristu pazuhu lat sinus cavernosus Zorovij nerv viddilenij vid imunnoyi sistemi specifichnim bar yerom Lishe v odnomu misci cej bar yer znikaye sho vidigraye vazhlivu rol u perebigu patologichnih procesiv Okrim zoru volokna zorovogo nerva zabezpechuyut funkcionuvannya sistem yaki stabilizuyut poglyad ta zabezpechuyut najkrashu fiksaciyu ob yekta na sitkivci regulyuyut cirkadni ritmi berut uchast u regulyuvanni sintezu ta vidilennya gormoniv U vipadku rozvitku patologiyi paciyent mozhe skarzhitisya na znizhennya gostroti zoru centralnogo zoru ta obmezhennya poliv zoru periferichnij zir azh do poyavi skotom porushennya kolorovogo zoru bolovi vidchuttya Procesi yaki urazhayut nerv riznomanitni glaukoma puhlini zapalennya travmi porushennya krovopostachannya spadkovi hvorobi ta vnutrishnocherepna gipertenziya Bilshist iz cih zahvoryuvan vede do atrofiyi zorovogo nerva zagibeli ganglionarnih klitin ta aksoniv i yak naslidok vtrati zoru Embriogenez u lyudiniKlasifikaciya zorovogo nerva za funkciyeyu chutlivij specialna chutlivist ontogenetichna klasifikaciya pohidne nervovoyi trubki za budovoyu nespravzhnij cherepnij nerv Poperednicya gialoyidnoyi arteriyi lyagaye v shilinu yaka utvorilasya na nizhnij poverhni zorovoyi nizhki Na 4 mu tizhni vnutrishnoutrobnogo rozvitku v perednomu mozku lat prosencephalon u dilyanci yaka zgodom peretvoritsya na promizhnij mozok lat diencephalon vinikayut dva bichnih vipinannya yaki pochinayut viddalyatisya vid nogo Ci vipinannya nazivayutsya en lat vesiculae opticae voni ye osnovoyu rozvitku struktur ochej Zorovi mihurci roztashovani na periferiyi u porivnyanni z CNS ta z yednuyutsya z neyu zavdyaki steblopodibnim utvoram en lat pedunculi optici Zorova nizhka nadali staye osnovoyu formuvannya zorovogo nerva Zorovi mihurci pochinayut invaginuvati vginatisya dopoki ne utvoritsya en lat caliculus ophthalmicus U chashi utvoryuyutsya dva vidokremleni prostorom shari yaki zgodom z yednuyutsya Ci shari dayut pochatok klitinam sitkivki sered yakih ye ganglionarni klitini aksoni yakih formuvatimut majbutnij zorovij nerv Klitini poperednici ganglionarnih klitin z yavlyayutsya she na 4 mu tizhni prote sformovani ganglionarni klitini z yavlyayutsya tilki na 7 mu tizhni Spershu voni z yavlyayutsya dovkola dilyanki majbutnogo diska zorovogo nerva piznishe yih znahodyat i na periferiyi sitkivki Invaginaciya vidbuvayetsya takozh u zorovij nizhci U shilinu yaka utvoryuyetsya vnaslidok cogo procesu lyagaye poperednicya gialoyidnoyi arteriyi lat arteria hyaloidea Krayi shilini zmikayutsya j utvoryuyetsya zamknutij stovbur iz arteriyeyu v seredini Z 8 go tizhnya aksoni ganglionarnih klitin prorostayut u tovshi zorovoyi nizhki u napryamku do CNS Voni zdatni ruhatisya kriz tkanini zavdyaki nayavnosti u nih filopodij specifichnih vidrostkiv yaki zabezpechuyut proniknennya vse glibshe i glibshe u prilegli tkanini Faktorami yaki viznachayut napryamok rostu ta proniknennya vidrostkiv ye molekuli yaki podilyayutsya na atraktanti rodini lamininiv ta en u napryamku do yakih aksoni prorostatimut ta repelenti rodini en ta en yaki mayut protilezhnu diyu Spilna diya cih faktoriv spriyaye pravilnomu prorostannyu vidrostkiv yihnomu pravilnomu roztashuvannyu u nervi ta pravilnomu formuvannyu centralnih shlyahiv Kilkist aksoniv u nervi strimko zrostaye do 16 go tizhnya priblizno 3 7 miljona a potim do 33 go tizhnya strimko zmenshuyetsya 1 1 miljona zavdyaki apoptozu nejroniv Miyelinizaciya nerva rozpochinayetsya vid dilyanki zorovogo perehrestya ta pryamuye do ochnogo yabluka i zavershuyetsya bilya reshitchastoyi plastinki Proces startuye na somomu misyaci na vosmomu misyaci praktichno ves nerv miyelinizovanij prote utvorennya miyelinu ostatochno pripinyayetsya tilki na pershomu misyaci zhittya Na 18 mu tizhni mozhna chitko rozrizniti tri oboloni nerva ta yihni prostori Gialoyidna arteriya ye vazhlivim dzherelom krovopostachannya sitkivki ta krishtalika lat lens v period embrionalnogo rozvitku prote z chasom regresuye i zaminyuyetsya inshimi sistemami krovoobigu Ta chastina gialoyidnoyi arteriyi yaka roztashovana v tovshi zorovoyi nizhki peretvoryuyetsya bezposeredno na centralnu sitkivku arteriyi Ta chastina yaka krovopostachala sitkivku ta krishtalik znikaye povnistyu Proces zavershuyetsya na p yatomu misyaci vnutrishnoutrobnogo rozvitku Inkoli diti narodzhuyutsya z glialnim konusopodibnim utvorennyam yake ye zalishkom sistemi gialoyidnoyi arteriyi en U normi vin maye buti vidsutnij a na jogo misci u zorovomu disku maye roztashovuvatisya fiziologichna chasha Z inshogo boku sosochok Bergmajstera ye dobroyakisnoyu patologiyeyu yaka ne viplivaye na gostrotu zoru Z regresom sistemi glialnoyi arteriyi rozvivayutsya sudinni spletennya nerva Najaktivnishij yihnij rozvitok pripadaye na 12 14 tizhni hocha ostatochno cej proces zakinchuyetsya tilki na 20 mu tizhni AnatomiyaHid nerva Priblizna dovzhina nerva v lyudini skladaye 5 sm dovzhina mozhe kolivatisya vid 3 5 do 5 5 sm i v nomu topografichno mozhna rozrizniti chotiri chastini vnutrishnoochnu lat pars intraocularis ochnoyamkovu lat pars orbitalis kanalnu lat pars canalicularis vnutrishnocherepnu lat pars intracranialis Vnutrishnoochna chastina ta zorovij disk Div takozh Sitkivka Vnutrishnoochna chastina povnistyu roztashovana v ochnomu yabluci ta ye najkorotshoyu z usih chotiroh vishe navedenih Yiyi dovzhina v dorosloyi lyudini 0 1 sm diametr 0 118 0 175 sm Pri oglyadi ochnogo dna mozhna pobachiti disk zorovogo nerva lat discus nervi optici Diskom zorovogo nerva nazivayut tu dilyanku ochnogo dna u yakij aksoni ganglionarnih klitin usiyeyi sitkivki zbirayutsya razom ta napravlyayutsya z oka formuyuchi nerv Chasom zorovim diskom nazivayut vsyu vnutrishnoochnu chastinu hocha ce ne zovsim virno She odnim mozhlivim sinonimom dlya cogo viddilu ta zorovogo diska ye termin sosochok lat papilla nervi optici Pri oglyadi disk zorovogo nerva maye rozhevij kolir zazvichaj ovalnoyi abo krugloyi formi Vnutrishnya chastina diska bilogo koloru ta nazivayetsya fiziologichnoyu chasheyu U diskah zavedeno rozriznyati skronevu ta nosovu chastini Zseredini disk pokritij membranoyu en astrocitarnoyu plivochkoyu yaka viddilyaye disk vid sklistogo tila Oskilki disk ye sukupnistyu volokon ta pozbavlenij fotoreceptoriv ta inshih klitin to vin utvoryuye dilyanku sitkivki yaka ne sprijmaye svitla slipu plyamu lat punctum caecum Stosovno reshitchastoyi plastinki misce cherez yake nerv pokidaye ochne yabluko skleri lat lamina cribrosa sclerae ta zgidno z osoblivostyami krovopostachannya vnutrishnoochnu chastinu dilyat na she tri chastini peredplastinchastu lat pars prelaminaris vnutrishnoplastinchastu lat pars intralaminaris ta zaplastinchastu lat pars retrolaminaris Opislya pochinayetsya ochnoyamkova chastina nerva Na livomu zobrazhenni klitini sitkivki sered yakih ganglionarni klitini Na nastupnomu zobrazhenni zriz cherez disk zorovogo nerva Na pravomu zobrazhenni pravoruch mozhna pobachiti disk zorovogo nerva z desho bilishoyu centralnoyu chastinoyu fiziologichnoyu chasheyu v centri zobrazhennya zhovta plyama ochne dno bez patologichnih zmin Ochnoyamkova chastina nerva Cya chastina rozmishena v ochnij yamci u retrobulbarnij zhirovij klitkovini zhirova klitkovina pozadu oka ta ye najdovshoyu sered usih chastin nerva Yiyi dovzhina v lyudini priblizno 2 5 2 6 sm Pri comu dovzhina orbiti priblizno na 0 5 0 6 sm mensha za dovzhinu ciyeyi chastini Cherez ce nerv desho zvisaye ta nabuvaye S podibnoyi formi Pid chas en zavdyaki comu zvisannyu nerv ne natyaguyetsya i yak naslidok ne travmuyetsya Tovshina nerva zrostaye u dva razi u porivnyanni z poperednoyu chastinoyu 3 4 mm Takozh u comu viddili nerv pokrivayut usi tri mozkovi oboloni Zorovij nerv v orbiti otochenij suhozhilkovim kilcem okoruhovih m yaziv Takozh vidno periorbitu okistya kistok ochnici yake utvorene zovnishnim listkom tverdoyi obloni zorovogo nerva Nerv vihodit z oka v dilyanci suhozhilnogo kilcya sho maye znachennya pri perebizi retrobulbarnogo nevritu vinikaye bil pri ruhah ochej ta difuznogo toksichnogo zoba fibroz m yaziv sprichinyatime stisnennya zorovogo nerva Te sho nerv prohodit cherez zhirovu klitkovinu takozh maye znachennya u vipadku rozvitku nabryaku v cij klitkovini vinikatime stisnennya nerva Kanalna ta vnutrishnocherepna chastini nerva Z orbiti nerv vhodit u zorovij kanal Same cya chastina nerv nazivayetsya kanalnoyu abo vnutrishnokanalnoyu Yiyi dovzhina stanovit priblizno 0 5 0 6 sm Zseredini poblizu nerva roztashovana tonenka stinochka klinopodibnoyi pazuhi U vipadku sfenoyiditu zapalennya mozhe perehoditi na nerv Slid dodati sho yak i u vipadku z poperednoyu chastinoyu dovzhina zorovogo kanalu jogo kistkovoyi osnovi desho mensha za dovzhinu kanalnoyi chastini Rich u tim sho tverda obolona desho podovzhuye dovzhinu kanalu utvoryuyuchi skladku Vnutrishnocherepna chastina duzhe silno variyuye u svoyij dovzhini Seredni yiyi znachennya stanovlyat 1 2 1 8 sm Pislya vhodu v porozhninu cherepa nerv lezhit pid mozku nad klinopodibnoyu pazuhoyu j ochnoyu arteriyeyu ta poverhnevo vidnosno vnutrishnoyi sonnoyi arteriyi Patologichni procesi anevrizmi sudin sfenoyiditi puhlini lobnoyi chastki yaki vinikatimut u vishe navedenih anatomichnih strukturah zdatni poshkoditi jogo Nerv zakinchuyetsya u dilyanci zorovogo perehrestya pislya yakogo zamist nerviv do zorovih centriv u potilichnij chastci pryamuyut zorovi shlyahi lat tracti optici Shlyah u CNS Dokladnishe Zorovij analizator Ganglionarni klitini ne ye pershimi klitinami yaki sprijmayut vizualni podraznennya Spochatku kvanti svitla sprijmayutsya specifichno vidozminenimi nejronami palichkami vidpovidayut za sutinkovij ta nichnij zir tobto chorno bilij zir ta kolbochkami vidpovidayut kolirne sprijnyattya Opislya impuls pryamuye do bipolyarnih klitin i tilki todi nadhodit do ganglionarnih klitin Takim chinom nejroni yaki formuyut zorovij nerv ye tretimi u zorovomu shlyahovi en lat chiasma opticus ce dilyanka u yakij chastina volokon zorovogo nerva perehodit na protilezhnu storonu Perehreshuyutsya volokna yaki pryamuyut vid nosovih chastin sitkivki nosovi chastini sitkivki vidpovidayut za skronevi polya zoru Takim chinom u zorovih shlyahah mistyatsya volokna yaki nesut informaciyu pro odne pole zoru livij zorovij shlyah pryamuye do livoyi potilichnoyi chastki ta mistit volokna yaki pov yazani z pravim polem zoru a pravij zorovij shlyah pryamuye do pravoyi potilichnoyi chastki i mistit volokna yaki pov yazani z livim polem zoru U dilyanci perehrestya nevelika kilkist aksoniv vidhodit vid reshti ta pryamuye do en lat nucleus suprachiasmaticus beruchi takim chinom uchast u regulyaciyi cirkadnih ritmiv Insha nevelika kilkist aksoniv pryamuye do en i zabezpechuye vikonannya zinichnogo refleksu She pevna kilkist aksoniv pryamuye do verhnih gorbkiv serednogo mozku dlya zabezpechennya oriyentuvalnih refleksiv Volokna vid specialnih nepov yazanih ani z palichkami ani z kolbochkami ganglionarnih klitin vidhodyat vid osnovnogo zorovogo shlyahu formuyuchi dodatkovij zorovij shlyah ta pryamuyut do dodatkovih zorovih yader zabezpechuyuchi viniknennya i modulyuyuchi vestibulo okulyarnij refleks Osnovna kilkist nervovih volokon pryamuye do pidkirkovih zorovih centriv u talamusi bichnih kolinchastih yader lat nuclei geniculati laterales Dali zorovij shlyah prodovzhuyetsya u viglyadi zorovoyi promenistosti yaka dosyagaye kirkovih centriv zoru u potilichnij chastci zliva napravo 1 Shematichne zobrazhennya zorovogo analizatora 2 Dilyanka de zorovi nervi pidhodyat do zorovogo perehrestya 3 Bichne kolinchaste yadro chastina sinoyi dilyanki zverhu ta po centru 4 Kirkovij centr zoru v potilichnij chastci funkcionalne MRT Krovopostachannya ta krovovidtik nerva Arterialne ruslo Zorovij nerv zhivitsya z basejnu vnutrishnoyi sonnoyi arteriyi lat arteria carotis interna v osnovnomu vid yiyi gilki ochnoyi arteriyi lat arteria ophtalmica Kincevi gilochki cih velikih sudin mozhut utvoryuvati pialni sudinni spletennya tobto spletennya m yakoyi oboloni periaksialna sistema abo zhiviti nerv zseredini v tovshi nerva aksialna sistema Do jogo vnutrishnocherepnoyi chastini pidhodyat sudini yak bezposeredno vid vnutrishnoyi sonnoyi arteriyi tak i vid yiyi gilok ochnoyi perednoyi mozkovoyi ta arterij U cij chastini nayavna tilki periaksialna sistema Nizhnya chastina vnutrishnocherepnoyi chastini nerva krovopostachayetsya napryamu vid vnutrishnoyi sonnoyi ta vid ochnoyi arterij u toj chas yak verhnya chastina v osnovnomu krovopostachayetsya vid perednoyi mozkovoyi arteriyi Nayavnij opis tak zvanoyi prehiazmalnoyi arteriyi gilki ochnoyi abo arterij yaka pryamuye po priserednij poverhni nerva v napryamku do zorovogo perehrestya de spoluchayetsya z odnojmennoyu arteriyeyu z inshogo boku Nizka doslidnikiv vvazhayut yiyi najgolovnishim dzherelom krovopostachannya dlya vnutrishnocherepnoyi chastini nerva prote daleko ne vsi doslidi pidtverdzhuyut yiyi isnuvannya Shematichne zobrazhennya krovopostachannya ta krovovidtoku zorovogo nerva Ochna arteriya ye osnovnim dzherelom krovopostachannya dlya kanalnoyi chastini nerva viddayuchi kanalnu gilochku Vona vidhodit vid zorovoyi arteriyi u zorovomu kanali abo v orbiti a yiyi menshi gilochki formuyut pialne sudinne spletennya Dlya togo abi proniknuti vglib gilochki pryamuyut po peregorodkah tverdoyi oboloni yaki pronizuyut nerv Tomu perelomi u cij dilyanci serjozno vplivayut na krovopostachannya kanalnoyi chastini nerva Nabagato skladnishim ye krovopostachannya ochnoyamkovoyi chastini zorovogo nerva Za 0 5 1 5 sm do vhodu v ochne yabluko v tovshu nerva vhodit centralna arteriya sitkivki gilka ochnoyi arteriyi Vidpovidno do cogo miscya ochnoyamkovu chastinu dilyat na perednij ta zadnij segmenti kozhen iz yakih maye svoyi osoblivosti krovopostachannya Zadnij segment zhivitsya vid centrostrimkih sudin pialnogo spletennya podibno do kanalnoyi chastini tobto zhivilni sudini vhodyat u nerv iz periferiyi ta pryamuyut do centru periaksialna sistema U perednomu segmenti periferichna chastina nerva takozh zhivitsya vid sudin m yakoyi oboloni periaksialna sistema a centralna chastina vid gilochok centralnoyi arteriyi sitkivki aksialna sistema Takim chinom u perednomu segmenti nayavni dvi sistemi krovopostachannya Varto skazati sho u 10 vipadkiv zadnij segment takozh mozhe mati aksialnu sistemu Skladnim ye krovopostachannya vnutrishnoochnoyi chastini Osnovnimi sudinami yaki zhivlyat yiyi ye Zaplastinchasta chastina podibno do perednogo segmenta ochnoyamkoovyi chastini zhivitsya z dvoh sistem periaksialnoyi nayavna zavzhdi ta aksialnoyi nayavna u 75 osib Periaksialna sistema yavlyaye soboyu pialne sudinne spletennya yake v osnovnomu utvorene z gilochok zadnih korotkih vijkovih arterij abo gilochok kilcya Gallera Cinna pohidne zadnih korotkih vijkovih arterij Do utvorennya ciyeyi sistemi mozhe doluchatisya i centralna arteriya sitkivki yaka krim togo formuye aksialnu sistemu krovopostachannya zaplastinchastoyi chastini Plastinchasta chastina pozbavlena aksialnoyi sistemi prote maye periaksialnu sistemu Zadni vijkovi arteriyi j arterioli sitkivki krovopostachayut peredplastinchastu chastinu zorovogo nerva ta zorovij disk Venozne ruslo Drenazh venoznoyi krovi vid zorovogo nerva zdijsnyuyetsya v pecheristu pazuhu abo napryamu abo za poserednictva ven orbiti abo zavdyaki dvom nazvanim shlyaham Osnovna sudina yaka zabezpechuye vidtik krovi ce U nervi vona vidnosno centralnoyi arteriyi sitkivki lezhit zboku ta zazvichaj vihodit iz nerva pozadu miscya vihodu arteriyi hocha misce vihodu ye variabelnim u riznih osib Krov vnutrishnoochnoyi chastini stikaye venulami yaki formuyut vishe nazvanu venu Okrim togo chastina krovi vidtikaye po venah sitkivki rozmishenim poblizu diska Ostanni takozh zabezpechuyut vidtik krovi u vipadku V ochnoyamkovij chastini nayavni dvi sistemi vidtoku venoznoyi krovi chastina krovi vidtikaye bezposeredno u centralnij veni sitkivki a chastina krovi vidtikaye po pialnih venah yaki potim spryamovuyut krov u vishe nazvanu venu Venozna krov verhnoyi chastini nerva u zorovomu kanali ta cherepi stikaye u Krov vid nizhnoyi chastini u tih samih viddilah teche v MikroanatomiyaGistologichna organizaciya volokon Gistologichna organizaciya zorovogo nerva na prikladi zorovogo nerva shura 1 Puchki 2 Perinevrij 3 M yaka obolonka 4 Pavutinna obolonka ta pidpavutinnij prostir 5 Tverda obolona Zagalna organizaciya Funkcionalno v zorovomu nervi mozhna rozrizniti p yat tipiv volokon vizualni aferentni volokna yaki vlasne zabezpechuyut zir aferentni volokna yaki zabezpechuyut viniknennya zinichnogo refleksu aferentni fotostatichni yaki pov yazani z oriyentuvalnimi refleksami avtonomni volokna eferentni volokna do sitkivki funkciya yakih nez yasovana Tovshina nervovih volokon aksoniv nerva stanovit u serednomu 10 mkm serednya kilkist yih v odnomu nervi pivtora miljona Volokna prelaminarnoyi ta laminarnoyi chastin formuyut puchki ta ne pokrivayutsya miyelinom vin vpershe z yavlyayetsya u retrolaminarnij chastini Miyelin zorovogo nerva ye centralnogo pohodzhennya tobto viroblyayetsya oligodendrocitami sho ye oznakoyu togo sho zorovij nerv ye radshe chastinoyu CNS nizh PNS U cih zhe dilyankah volokna otocheni Voni vidokremlyuyut nerv vid tkanini skleri u dilyanci reshitchastoyi plastinki utvoryuyuchi Taka mikroanatomichna organizaciya harakterna dlya inshih chastin zorovogo nerva formuvannya puchkiv nervovih volokon yaki otocheni astro mikro ta Topografichna organizaciya Volokna nerva mayut chitke roztashuvannya u riznih viddilah sho vplivaye na klinichni proyavi pri rozvitku patologichnogo procesu Pered tim yak sformuvati disk zorovogo nerva aksoni formuyut shar volokon yakij pokrivaye sitkivku Aksoni tih klitin yaki znahodyatsya na periferiyi zajmayut gliboke polozhennya u comu shari ta pryamuyut do periferiyi diska zorovogo nerva Aksoni tih klitin yaki znahodyatsya blizhche do diska zorovogo nerva roztashovani poverhnevo ta pryamuyut do centru diska Do temporalnoyi chastini pryamuyut aksoni vid centralnoyi yamki zhovtoyi plyami zhovta plyama zabezpechuye najbilshu gostrotu zoru ta formuyut papilyarno makulyarnij puchok Aksoni vid verhnoyi ta nizhnoyi nosovih chastin sitkivki zahodyat u vidpovidni chastini diska a vid verhnoyi ta nizhnoyi temporalnoyi chastini sitkivki do verhnoyi ta nizhnoyi chastin diska vidpovidno Take roztashuvannya zberigayetsya pevnij chas i u nervi ale zgodom volokna vid papilyarno makulyarnogo puchka zmishuyutsya do centru Oboloni nerva ta yihni prostori Osoblivistyu nerva ye te sho vin pokritij usima troma mozkovimi obolonami odnak u riznih miscyah vin pokritij nimi po riznomu vnutrishnocherepna chastina pokrita tilki m yakoyu obolonoyu u zorovomu kanali ta ochnij yamci nerv pokritij usima troma obolonami a bilya ochnogo yabluka nerv vtrachaye vsi oboloni Yak i v CNS mizh obolonami rozmisheni prostori mizh ta obolonami rozmishenij a mizh pavutinnoyu ta m yakoyu u yakomu cirkulyuye spinnomozkova ridina Nayavnist ostannogo prostoru ta cirkulyaciyi ridini obumovlyuye mozhlivist perehodu patologichnogo procesu z oka na mozok ta navpaki Zgidno z anatomichnoyu nomenklaturoyu oboloni mozku pravilnishe nazivati pihvami pri comu tverda obolona formuye zovnishnyu pihvu zorovogo nerva lat vagina externa nervi optici a pavutinnopodibna i m yaka oboloni formuyut vnutrishnyu pihvu lat vagina interna nervi optici pidpavutinnij prostir u takomu vipadku nazivayetsya pidpavutinnim mizhpihvovim prostorom lat spatium intervaginale subarachnoidale Isnuye opis tak zvanogo supravaginalnogo prostoru rozmishenogo nad zovnishnoyu pihvoyu odnak cej prostir utvoryuyetsya lishe pid chas rozvitku patologiyi Zalezhno vid chastini nerva isnuye nizka osoblivostej u mikro ta makroanatomiyi obolon ta yihnih prostoriv Tak najbilshij pidpavutinnij prostir znahoditsya v ochnoyamkovij chastini nerva v toj chas yak najvuzhchij u kanalnij Tverda obolona u zorovomu kanali formuye okistya ta viddaye peregorodki yaki pryamuyut do m yakoyi oboloni U nih rozmisheni sudini Takim chinom nerv u zorovomu kanali nadijno zafiksovanij Nayavnist cih peregorodok ta vuzkist pidpavutinnogo prostoru ce faktori yaki spriyayut rozvitkovi nabryaku diska zorovogo nerva u vipadku pidvishenogo vnutrishnocherepnogo tisku Pislya vihodu iz zorovogo kanalu v ochnu yamku tverda obolona rozsheplyuyetsya na dva liski vnutrishnij nadali prodovzhuye pokrivati nerv a zovnishnij staye okistyam kistok ochnoyi yamki periorbitoyu Tverda ta pavutinna oboloni perehodyat u skleru koli dosyagayut oka Bar yer Proniknennya himichnih rechovin do tkanin nerva obmezhene zavdyaki nayavnosti bar yeru z krov yu funkciyi yakogo podibni do gemato encefalichnogo bar yeru Gistologichna osnova cogo bar yeru ce nayavnist shilnih kontaktiv mizh endoteliocitami kapilyariv ta vidsutnist fenestr otvoriv cherez yaki rechovini mogli b pronikati z prosvitu sudin u pozaklitinnij prostir ta u zvorotnomu napryamku Bar yer nayavnij u vsih viddilah nerva okrim prelaminarnogo ta laminarnogo Taka lokalizaciya ye duzhe vazhlivoyu dlya rozvitku nabryaku pri ryadi patologichnih procesiv yak ot gipertenzivna chi toksichna nejropatiyi zorovogo nerva FiziologiyaShlyah zinichnogo refleksu Zorovij nerv ye tim mistkom yakij poyednuye receptor z analizatorom u CNS takim chinom zabezpechuyuchi mozhlivist bachiti Prote yak vzhe bulo skazano vizualni aferentni volokna ye lishe odnim iz tipiv volokon yaki skladayut nerv Zavdyaki inshim tipam volokon okrim zoru nerv zabezpechuye viniknennya ryadu refleksiv ta kontrol cirkadnih ritmiv Zorovij nerv ye skladovoyu aferentnoyi lanki yakij maye veliku klinichnu cinnist Impuls po nervu pryamuye do pretektuma zvidki nadhodit do oboh yader Edingera Vestfalya III para cherepnih nerviv Aksoni cih yader ye eferentnoyu lankoyu refleksu Zvazhayuchi na zv yazok pretektuma odrazu z dvoma yadrami kozhna zinicya maye zvuzhuvatisya yak pri bezposerednomu popadanni svitla pryama reakciya abo pryamij zinichnij refleks na oko tak i pri osvitlenni protilezhnogo oka nepryama reakciya nepryamij zinichnij refleks abo spivdruzhnya reakciya zinic Okrim patologiyi zorovogo nerva zinichnij refleks porushuyetsya pri patologiyi okoruhovogo nerva ta dilyanok CNS yaki zabezpechuyut jogo viniknennya Vishe dva nazvani nervi ye takozh aferentnoyu ta eferentnoyu lankami akomodaciyi Impuls po zorovomu nervu pryamuye do potilichnoyi chastki do en zvidki signali pryamuyut do perednobichnih chastin yader okoruhovih nerviv ta do yader Edingera Vestfalya Aksoni nejroniv okoruhovih yader pryamuyut do priserednih pryamih m yaziv yaki zvodyat ochi razom vidbuvayetsya konvergenciya a aksoni yader Edingera Vestfalya zvuzhuyut zinici ta zminyuyut krivinu krishtalika za poserednictva vijkovogo m yaza Volokna zorovogo nerva zabezpechuyut informaciyeyu sistemi yaki poklikani napraviti zobrazhennya na centralnu yamku zhovtoyi plyami dilyanku yaka zabezpechuye najbilshu gostrotu zoru Takih sistem ye shist sistema sakkad en sistema en vergentna sistema en ta en Za vinyatkom ostannoyi sistemi usi inshi funkcionuyut zavdyaki zorovim impulsam Fotostatichni volokna zorovogo nerva yaki pryamuyut do verhnih gorbkiv vidigrayut rol u formuvanni oriyentuvalnih refleksiv povernennya golovi u bik neochikuvanogo chi intensivnogo zorovogo podraznika Pevna kilkist volokon nerva pryamuye do nadperehresnogo yadra roztashovanogo nad perehrestyam zorovih nerviv Ce yadro ce centr cirkadnih ritmiv yaki viznachayut dobovu aktivnist lyudini Zmini dnya ta nochi a otzhe zmini osvitlennya sprijmayutsya nepov yazanimi z palichkami ta kolbochkami ganglionarnimi klitinami Cirkadni ritmi vazhlivi ne tilki u plani regulyaciyi snu chi aktivnosti a j dlya kontrolyu za gomeostazom ta vidilennyam gormoniv velika kilkist somatotropnogo gormonu napriklad vidilyayetsya pid chas snu U osib narodzhenih iz gipoplazovanimi nervami vinikayut disgormonalni porushennya DiagnostikaZauvazhte Vikipediya ne daye medichnih porad Yaksho u vas vinikli problemi zi zdorov yam zvernitsya do likarya Simptomi Div takozh Zir Simptomi pri patologiyah zorovogo nerva v osnovnomu negativni tobto vinikaye deficit funkcij yaki zabezpechuyutsya nervom U vipadku povnogo poshkodzhennya zorovogo nerva vipadayut usi polya zoru oka yake innervuyetsya cim nervom Takozh strazhdaye centralnij zir yakij zabezpechuyetsya zhovtoyu plyamoyu sitkivki i volokna vid yakoyi pryamuyut u zorovomu nervi Takim chinom oko na storoni poshkodzhennya nerva ye povnistyu slipim Prote chastishe urazhennya nerva ye chastkove abo roztyagnene u chasi U takih vipadkah simptomatika vidriznyatimetsya zamist povnoyi slipoti vinikatimut menshi defekti poliv zoru skotomi porushuvatimetsya kolorovij zir dishromatopsiya ta pogirshuvatimetsya centralnij zir ci simptomi mozhut progresuvati Forma skotom bude zalezhati vid togo yaki volokna nerva ushkodzhenni Mozhlivi bolovi vidchuttya pri ruhah ochej Bilshist patologij vedut same do odnobichnogo monokulyarnogo ushkodzhennya nerva prote napriklad pri vnutrishnocherepnij gipertenziyi otruyennyah spadkovih hvorobah urazhayutsya odnochasno dva nervi a otzhe zir pogirshuyetsya v obidvoh ochah binokulyarne porushennya Povna chi chastkova slipota yaka vinikaye cherez poshkodzhennya zorovogo nerva nazivayetsya en Duzhe ridko pri ushkodzhenni zorovogo nerva mozhe vinikati pozitivna simptomatika u viglyadi Zovnishni videofajli Klinichni testi Testuvannya zorovogo nerva angl Opituvannya ta oglyad hvorogo Tablicya Golovina Sivceva U vipadku poyavi simptomiv duzhe vazhlivo dlya likarya oftalmologa rozpitati pro yih pochatok Tak yaksho simptomi vinikayut raptovo to ce navodit na dumku pro ishemichnu nejropatiyu Yaksho simptomi vinikli odrazu pislya narodzhennya to mozhna zapidozriti vrodzhenu vadu Ne zavzhdi paciyent mozhe visloviti skargi yak napriklad u vipadku glaukomi yaka dovgo perebigaye bezsimptomno Oftalmolog vikonuye ryad klinichnih doslidzhen iz metoyu perevirki stanu usiyeyi zorovoyi sistemi adzhe zavzhdi simptomi potrebuyut diferencijnogo diagnozu Pereviriti gostrotu zoru mozhna za dopomogoyu specialnih tablic Sivceva Golovina chi Snellena Nejropatiya zorovogo nerva vede do znizhennya gostroti zoru prote ce ne yedinij takij stan Oglyad ochnogo dna ye vazhlivim doslidzhennyam yake dozvolyaye pobachiti stan sitkivki zhovtoyi plyami ta diska zorovogo nerva sho u konteksti zorovogo nerva ye osoblivo vazhlivim Perevirka kolorovogo sprijnyattya za dopomogoyu en z metoyu viznachennya rozmiriv poliv zoru abo porivnyannya poliv zoru likarya ta paciyenta Test iz en yakij dozvolyaye viyaviti defekti centralnoyi chastini poliv zoru Doslidzhennya zinichnogo refleksu Laboratorno genetichna diagnostika Ryad laboratorno genetichnih pokaznikiv mayut velike znachennya u diagnostici toyi chi inshoyi patologiyi yaka suprovodzhuyetsya urazhennyam zorovogo nerva Zvichajnij zagalnij analiz krovi dozvolyaye pidtverditi nayavnist B12 foliyevodeficitnoyi anemiyi Deficit cih vitaminiv zdaten privesti do rozvitku nejropatiyi Inshimi vitaminami deficit yakih mozhe stati prichinoyu perebigu nejropatiyi ye B1 B2 ta B6 Rivni vitaminiv u krovi mozhna pereviriti pid chas provedennya biohimichnogo analizu krovi Pidvishennya ShOE mozhe vkazati na perebig zapalnogo procesu infekcijnoyi chi autoimunnoyi prirodi Serologichni doslidzhennya z viznachennyam rivniv specifichnih antitil dozvolyayut pidtverditi diagnoz nejromiyelitu zorovih nerviv Zavdyaki koagulogrami mozhna pereviriti stan sistem yaki zabezpechuyut zsidannya krovi Giperkoagulyaciya yaka vede do nadmirnogo utvorennya trombiv mozhe buti prichinoyu ishemichnoyi nejropatiyi zorovogo nerva Dlya pidtverdzhennya avtosomo dominantnoyi zorovoyi nejropatiyi K yera neobhidno dosliditi gen OPA1 mutaciya v yakomu ye prichinoyu rozvitku ciyeyi patologiyi a pri spadkovij zorovij nejropatiyi Lebera znahodyat mutaciyi u mitohondrialnij DNK Instrumentalna diagnostika Ryad doslidzhen dozvolyayut pereviriti anatomichnij ta fiziologichnij stani zorovogo nerva Magnitno rezonansnu tomografiyu MRT vikoristovuyut dlya vizualizaciyi nevritiv puhlin u vipadku perednoyi ishemichnoyi nejropatiyi u vipadku vnutrishnocherepnoyi gipertenziyi Pri nevritah u T 2 rezhimi mozhna pobachiti nabryaklij nerv iz pidvishenim signalom Chutlivim ye vikoristannya T 1 rezhimu iz supresiyeyu zhiru ta vikoristannyam gadolinu yak kontrastnogo agenta U takomu vipadku takozh vidznachatimut posilennya signalu Pri meningiomi u T 1 rezhimi puhlina bude izo abo gipodensnoyu shodo nerva u T 2 rezhimi izo abo giperdensnoyu Glioma pri vikoristanni MRT viglyadaye yak mishkopodibne rozshirennya nerva gipodensne u T 1 rezhimi ta giperdensne u T 2 rezhimi Komp yuternu tomografiyu KT takozh vikoristovuyut dlya vizualizaciyi nerva Perevagu nad MRT cej metod maye u vipadkah pidozr na stisnennya nerva u zorovomu kanali oskilki krashe vizualizuye kistkovu tkaninu Zagalom u vipadku travm iz perelomami kistok koli ye mozhlivist ushkodzhennya zorovogo nerva KT ye metodom viboru Cej metod chutlivij do kalcifikativ tomu jogo vikoristannya docilne u vipadku pidozr na nayavnist druziv Zavdyaki MR angiografiyi mozhna pereviriti stan sudin yaki krovopostachayut nerv KT angiografiya chutlivisha u porivnyanni z MR angiografiyeyu do gemangiom anevrizm ta malformacij yaki mozhut stiskati nerv prote zolotim standartom viznachennya ta likuvannya anevrizm ta malformacij ye en dozvolyaye vimiryati tovshinu nervovih volokon i takim chinom viznachiti velichinu yih atrofiyi u vipadku koli danih pro nabryak diska zorovogo nerva v anamnezi nemaye abo voni sumnivni Takozh cej metod duzhe dobre zafiksovuye i sam nabryak zorovogo diska i tomu korisnij u vipadkah pomirnogo nabryaku yakij vazhko pomititi pri doslidzhenni ochnogo dna Cej metod takozh vikoristovuyut dlya ocinki stanu nervovih volokon pri glaukomi Ultrazvukove doslidzhennya v A ta B rezhimah dozvolyaye vizualizuvati yak vnutrishnoochni anatomichni strukturi tak i strukturi pozadu oka UZD korisne pri doslidzhenni sudinnogo rusla nerva u vipadku kompresiyi nerva okoruhovimi m yazami traplyayetsya pri toksichnomu zobi ye metodom viboru dlya viznachennya druziv konglomerat bilkiv ta solej kalciyu diska zorovogo nerva oskilki ye chutlivishim metodom u porivnyanni z KT PatologiyiDokladnishe Div takozh Nejropatiya Glaukoma porushennya krovopostachannya vrodzheni ta spadkovi chinniki deficit vitaminiv travmi otruyennya infekciyi autoimunni ta dimiyelinizuyuchi procesi usi ci patologichni stani zdatni sprichiniti porushennya u budovi ta funkcionuvanni zorovogo nerva Glaukoma Dokladnishe Glaukoma Vidpovidno do suchasnih poglyadiv glaukoma ye odnim iz riznovidiv nejropatiyi zorovogo nerva Sama glaukoma ye grupoyu zahvoryuvan yaki umovno mozhna podiliti na vidkritokutovi ta zakritokutovi Najposhirenishim tipom ye pervinna vidkritokutova glaukoma Hocha najbilshim rizikom i yedinim rizikom yakij mozhna modifikuvati rozvitku glaukomi ye pidvishenij vnutrishnoochnij tisk u tretini paciyentiv vnutrishnoochnij tisk mozhe buti normalnim normotenzivna glaukoma Patogenetichni chinniki yaki sprichinyayut poshkodzhennya ganglionarnih klitin ta yih vidrostkiv ce vlasne mehanichnij vpliv na aksoni u dilyanci reshitchastoyi plastinki a takozh oksidativnij stres rozvitok autoimunnih procesiv ta rozladi mikrocirkulyaciyi Klinichno vidkritokutova glaukoma proyavlyayetsya yak postupove obmezhennya poliv zoru yake progresuye ta vede do povnoyi slipoti Prote sub yektivno paciyent rokami mozhe ne pomichati zhodnih porushen adzhe polya obmezhuyutsya spochatku z periferiyi U vipadku zakritokutovoyi glaukomi zatumanennya zoru vinikaye raptovo Gostrij napad glaukomi ye nevidkladnim stanom oskilki nese zagrozu povnoyi vtrati zoru Okrim vizualnih porushen suprovodzhuyetsya silnim golovnim bolem gipertenziyeyu blyuvannyam gipertermiyeyu Ishemichni nejropatiyi Dokladnishe U vipadku porushennya krovopostachannya nerva vinikaye ishemichna nejropatiya Yak i glaukoma termin ishemichna nejropatiya zorovogo nerva ye zbirnim ponyattyam yakij skladayetsya z dvoh velikih grup perednoyi ishemichnoyi nejropatiyi zorovogo nerva ishemiya vnutrishnoochnoyi chastini zorovogo nerva ta zadnoyi ishemichnoyi nejropatiyi zorovogo nerva ishemiya reshti chastin nerva Persha grupa u svoyu chergu dilitsya na ishemiyu pov yazanu z arteriyitom patologichni zmini rozvivayutsya u stinci sudin pri takih stanah yak gigantoklitinnij arteriyit vuzlikovij periarteriyit SChV ta na ishemiyu nepov yazanu z arteriyitom gemodinamichni zmini napriklad pri trombozi Druga grupa dilitsya na pov yazanu z arteriyitom ne pov yazanu z arteriyitom ta pov yazanu z operacijnim vtruchannyam yatrogennu Pochatok u perednih ishemichnih nejropatij podibnij ce raptove nebolyuche i silne monokulyarne pogirshennya zoru zazvichaj zranku u kombinaciyi zi zminami diska zorovogo nerva nabryak ta zmenshennya rozmiriv fiziologichnoyi chashi na ochnomu dni ta pogirshenoyu reakciyeyu zinici na svitlo U vipadku arteriyitu sposterigayut she j zapamorochennya nudotu bil u shelepi bolyuchist pri palpaciyi u skronyah mialgiyi bil u m yazah mozhlivi zmini skronevih sudin Yaksho ishemiya ye naslidkom arteriyitu a neobhidne likuvannya ne provoditsya to simptomi z plinom chasu proyavlyatimutsya dvobichno U vipadku zadnih ishemichnih nejropatij simptomi podibni vinikaye raptove nebolyuche pogirshennya zoru pogirshennya zinichnogo refleksu prote zmin diska pri oftalmoskopiyi vidno ne bude Osoblivo vazhlivim ye diagnoz ishemij pov yazanih z arteriyitom yaki vidnosyatsya do nevidkladnih staniv Nevriti Dokladnishe Nevrit zorovogo nerva ce nejropatiya u yakij providnu i pervinnu rol vidigraye zapalennya Yaksho zapalennya zachipaye disk zorovogo nerva to na ochnomu dni budut nayavni zmini diska a dlya opisu samogo zapalennya mozhut vikoristovuvati termin papilit U 65 zapalennya lokalizovano poza vnutrishnoochnoyu chastinoyu a disk pri fundoskopiyi viglyadaye normalno U takomu vipadku vikoristovuyut termin retrobulbarnij nevrit Najchastishe nevrit zorovogo nerva vinikaye u hvorih na rozsiyanij skleroz ta U vipadku rozsiyanogo sklerozu paciyenti zazvichaj skarzhatsya na raptove silne monokulyarne pogirshennya zoru ta silnij bil yakij vinikaye pri ruhah ochima Paralelno mozhe buti nayavna insha nevrologichna simptomatika adzhe pri rozsiyanomu sklerozi urazhayetsya bud yakij viddil CNS Cherez deyakij chas nastaye povne abo chastkove vidnovlennya funkcij U vipadku zorovogo nejromiyelitu zazvichaj razom iz gostrim bilateralnim porushennyam zoru u paciyenta vinikaye paraplegiya Disk zorovogo nerva mozhe buti yak zminenim tak i normalnim Cherez deyakij chas zir chastkovo vidnovlyuyetsya Shodo reshti infekcijnih ta autoimunnih zahvoryuvan to voni urazhayut nerv znachno ridshe Sered infekcij varto vidiliti sifilis ta tuberkuloz a takozh sinusiti u vipadku yakih infekciya mozhe rozpovsyuditisya na nerv zvazhayuchi na blizke roztashuvannya nerva do povitryanonosnih pazuh u zorovomu kanali ta porozhnini cherepa Sered autoimunnih zahvoryuvan varto vidznachiti she j sarkoyidoz Spadkovi patologiyi Ryad patologij zorovogo nerva mayut zdatnist peredavatisya vid batkiv do nashadkiv Ci zahvoryuvannya mozhut peredavatisya za avtosomno dominantnim avtosomno recesivnim ta mitohondrialnimi tipami uspadkuvannya en ce zahvoryuvannya pov yazane z mitohondrialnim tipom uspadkuvannyam Chastishe hvoriyut choloviki vikom 15 35 rokiv Zahvoryuvannya pochinayetsya raptovim pogirshennyam centralnogo zoru bez bolovih vidchuttiv Pogirshennya zazvichaj silne azh do viniknennya centralnoyi skotomi Pri oglyadi ochnogo dna mozhna pobachiti klasichnu triadu teleangiektaziyi sudin dovkola diska zorovogo nerva psevdonabryak diska ta vidsutnist vitoku kontrastnogo agenta pri vikonanni flyuoroscentnoyi angiografiyi Cherez deyakij chas taka zh simptomatika vinikaye i v inshomu oci Dovoli chasto patologiya proyavlyayetsya odnochasno v obidvoh ochah Najbilsh chastoyu spadkovoyu patologiyeyu pov yazanoyu iz zorovim nervom ye en yaka pov yazana z mutaciyeyu gena OPA1 Najchastishe proyavlyayetsya u pershij dekadi zhittya Odnochasno strazhdayut obidva oka Strazhdaye nasampered centralnij zir gostrota yakogo mozhe pomirno abo silno znizhuvatisya azh do viniknennya centralnoyi chi paracentralnoyi skotom Okrim cogo nayavna dishromatopsiya U porivnyanni zi spadkovoyu zorovoyu nejropatiyeyu Lebera vtrata zoru rozvivayetsya povilnishe prote kinceva simptomatika podibna v obidvoh patologij Vrodzheni patologiyi Kombinaciya gipoplaziyi zorovogo nerva nerv pokazanij biloyu strilkoyu jogo mozhna pobachiti tilki v orbiti ta aplaziyi perehrestu zorovih nerviv chorna strilka Najchastishoyu vrodzhenoyu patologiyeyu ye en Pri nij u zorovomu nervi nayavna mensha porivnyuyuchi z normoyu kilkist aksoniv pri oglyadi ochnogo dna zorovij disk zmenshenij u rozmiri ta zazvichaj ale ne zavzhdi otochenij dvoma kilcyami zovnishnim dilyankoyu ogolenoyi reshitchastoyi plastinki ta vnutrishnim nervovimi voloknami sitkivki Gipoplaziya zorovogo nerva mozhe buti vipadkovoyu znahidkoyu i klinichno ne proyavlyatisya Diagnoz stavitsya na osnovi zmenshenogo u rozmirah diska defektiv poliv zoru znizhenoyi gostroti zoru yaksho taka nayavna Do simptomiv mozhut dodatisya inshi nevrologichni chi disgormonalni porushennya oskilki gipoplaziya zorovogo nerva chasom pov yazana z vadami rozvitku inshih viddiliv CNS u tomu chisli gipofiza Nejroendokrinni porushennya vinikayut she j cherez porushenu regulyaciyu gipofiza zorovim nervom Okrim togo vinikayut porushennya snu harchuvannya termoregulyaciyi Gipoplaziya mozhe buti povnoyu ta chastkovoyu She ridshe rozvivayetsya povna vidsutnist zorovogo nerva U takomu vipadku na storoni de vidsutnij nerv oko bude povnistyu slipim Patologiya mozhe buti odno abo dvobichnoyu ce zaglibina u diska zorovogo nerva chitko obmezhena ta tipovo rozmishena vnizu diska Mozhe vinikati spontanno abo buti genetichno zumovlenoyu Vada proyavlyayetsya po riznomu vid pomirnogo do silnogo znizhennya zoru Okrim togo pri kolobomi rizko zrostaye jmovirnist vidsharuvannya sitkivki Sindrom ipomeyi abo sindrom morning glory harakterizuyetsya nayavnistyu velikoyi lijkopodibnoyi zaglibini u diska zorovogo nerva sam disk zorovogo nerva zbilshenij u rozmirah Poverh zaglibini rozmishena glialna tkanina Dovkola diska porushena pigmentaciya sitkivki vid zaglibini radialno vidhodyat sudini Chastishe hvoriyut zhinki Zir rizko znizhenij Okrim togo pri cij patologiyi zrostaye rizik vidsharuvannya sitkivki Druzi diska zorovogo nerva na KT pokazani chervonimi strilkami ce utvorennya v tovshi diska zorovogo nerva bilyavogo koloru yaki yavlyayut soboyu vidkladennya solej kalciyu Prichinoyu comu nakopichennyu ye porushenij z nastupnoyu kalcifikaciyeyu mitohondrij U ditej druzi roztashovani u tovshi diska zorovogo nerva sho mozhe uskladniti yih diagnostiku U doroslih chastina druziv cherez nespinnu kalcifikaciyu vizualno roztashovani poverhnevo U bilshosti vipadkiv druzi perebigayut bez simptomiv U ryadi vipadkiv mozhlivij povilnij rozvitok defektiv poliv zoru chi pogirshennya gostroti zoru Travmatichni nejropatiyi Travmi zorovogo nerva buvayut pryamimi koli vnaslidok diyi travmatichnogo chinnika bezposeredno porushuyetsya anatomichna cilisnist nerva ta nepryamimi koli proniknennya bezposeredno ne sprichinilo poshkodzhennya nerva prote jogo naslidki gematoma nabryak tosho ushkodzhuyut nerv Sered usih chastin najbilshomu riziku travmatizaciyi pidlyagaye kanalna chastina nerva oskilki vona znahoditsya v obmezhenomu kistkoyu vuzkomu prostori Ochnoyamkova chastina zahishena zhirovoyu klitkovinoyu a vnutrishnocherepna kistkami cherepa ta tkaninoyu mozku vidpovidno ci chastini ushkodzhuyutsya ridshe Travmatichna nejropatiya mozhe viniknuti yak pri lokalnomu ushkodzhenni tak i pri travmi golovi U vipadku pryamoyi travmi vtrata zoru zazvichaj povna slipota zberigayetsya nazavzhdi U vipadku nepryamoyi travmi shansi na oduzhannya znachno vishi Simptomatika bude skladatisya z oznak travmi sinci perelomi deformaciyi rani ta simptomiv nejropatiyi zorovogo nerva zmin diska zorovogo nerva nayavnosti skotom forma yakih zalezhatime vid togo yaki volokna poshkodzheni vidsutnosti zinichnogo refleksu pogirshennya kolorovogo zoru Toksichni ta alimentarni nejropatiyi Ryad likiv etambutol izoniazid amiodaron linezolid ta rechovin metilovij spirt etilovij spirt tyutyun zdatni sprichinyati nejropatiyu zorovogo nerva Okrim togo vzhivannya alkogolyu ta tyutyunu mozhe privesti do deficitu vitaminiv B1 B2 B3 B6 ta B12 sho tezh provokuye rozvitok nejropatiyi zorovogo nerva Deficit cih vitaminiv ne obov yazkovo vinikaye cherez vzhivannya alkogolyu chi kurinnya Nedostatnye yihnye nadhodzhennya z harchovimi produktami takozh mozhe provokuvati rozvitok patologiyi Pri toksichnih ta alimentarnih nejropatiyah simptomi proyavlyayutsya bilateralno nasampered strazhdaye centralnij ta kolorovij zir cherez poshkodzhennya papilo makulyarnogo puchka z viniknennyam centralnih skotom Disk zorovogo nerva u zalezhnosti vid nozologiyi mozhe buti nabryaklim blidim chi giperemovanim Perebig toksichnoyi nejropatiyi zorovogo nerva mozhe buti gostrim ta hronichnim Sered gostrih otruyen najchastishe traplyayetsya otruyennya metilovim spirtom Spochatku mozhe vinikati pozitivna simptomatika u viglyadi fotopsij prote z chasom gostrota zoru pogirshuyetsya mozhe navit nastati povna slipota Cherez dekilka dniv zir chastkovo pokrashuyetsya ale za kilka tizhniv nastaye stijke i silne pogirshennya zoru abo slipota Prognoz pri takomu otruyenni nespriyatlivij Hronichna toksichna nejropatiya zorovogo nerva najchastishe vinikaye pri vzhivanni alkogolyu ta kurinni Rozvitok simptomatiki roztyagnenij u chasi Ushkodzhuyetsya papilo makulyarnij puchok sho vede do pogirshennya centralnogo zoru viniknennya centralnoyi skotomi pogirshuyetsya kolorovij zir prote cilkovita slipota ne nastaye Puhlini Glioma pravogo ta livogo zorovih nerviv u hvorogo na nejrofibromatoz I tipu A Kosina ta ekzoftalm B Atrofiya pravogo diska zorovogo nerva C Gliomi na MRT D Poshkodzhennya serednogo mozku na MRT A Meningioma livogo zorovogo nerva tovsti strilochki tonkoyu strilochkoyu pokazano zorovij nerv yakij sam po sobi ne rozshirenij B Glioma zorovogo nerva strilochkami pokazane rozshirennya vlasne zorovogo nerva Rozriznyayut puhlini vlasne zorovogo nerva glioma ganglioglioma meduloepitelioma gemangioblastoma ta puhlini obolon nerva meningioma gemangiopericitoma Najchastishoyu puhlinoyu yaka pohodit iz klitin nerva ye en yaka zazvichaj dobroyakisna Najchastishe vona vinikaye u pershi desyat rokiv zhittya Bilshist puhlin vinikaye sporadichno ta lishe z odnogo boku prote glioma zorovogo nerva mozhe buti pov yazana z nejrofibromatozom I tipu V ostannomu vipadku vona mozhe proyavlyatisya yak dvobichnij proces Postupovo vinikaye odnobichne znizhennya gostroti zoru obmezhennya poliv zoru ekzoftalm kosina bolovi vidchuttya vidsutni Pri oglyadi ochnogo dna vidniyetsya nabryaklij disk zorovogo nerva Cherez stiskannya nerva mozhe viniknuti jogo atrofiya ta neovaskulyarna glaukoma Znachno ridshe diagnostuyut zloyakisnu gliomu Vinikaye vona u doroslih osib U vipadku urazhennya perednoyi chastini vinikatime simptomatika podibna do kliniki retrobulbarnogo nevritu odnostoronnye pogirshennya zoru z bolem Nayavnij nabryaklij disk zorovogo nerva Strimko rozvivayetsya atrofiya nerva oklyuziya centralnoyi veni sitkivki ta neovaskulyarna glaukoma Cherez 5 6 tizhniv proces z odnobichnogo peretvoryuyetsya u dvobichnij sho vede do strimkoyi povnoyi vtrati zoru Paralelno puhlina metastazuye u rizni viddili CNS provokuyuchi riznomanitnij nevrologichnij deficit U vipadku urazhennya zadnoyi chastini nerva simptomatika vidriznyatimetsya lishe vidsutnistyu zmin pri oftalmoskopiyi Sered puhlin yaki rozvivayutsya z obolon zorovogo nerva providne misce nalezhit en Simptomatika harakterizuvatimetsya postupovim odnobichnim bezbolovim pogirshennyam zoru Zmini na ochnomu dni mozhut vinikati u vipadku roztashuvannya puhlini v ochnoyamkovij chastini nerva Z chasom puhlina rozrostayetsya ta provokuye ekzoftalm i rozvitok oklyuziyi sudin yaki prohodyat u tovshi nerva Zorovij nerv ta vnutrishnocherepnij tisk Dokladnishe Puhlini golovnogo mozku abscesi nabryaki gematomi porushennya v sistemi likvorodinamiki chi ven golovnogo mozku usi ci procesi vedut do pidvishennya vnutrishnocherepnogo tisku Oskilki zorovij nerv u svoyij gistologichnij budovi ye bilshe prodovzhennyam golovnogo mozku nizh nervom u klasichnomu rozuminnya cogo slova to pidvishennya vnutrishnocherepnogo tisku vplivatime i na zorovij nerv Rezultat cogo vplivu ce nabryak zorovogo nerva Zmini na ochnomu dni yaki vinikayut za umov pidvishennya vnutrishnocherepnogo tisku opisuyut pid terminom zastijnij disk zorovogo nerva abo papiledema Na vidminu vid opisanih vishe patologij nabryak diska zorovogo nerva ne ye okremoyu hvoroboyu a tilki simptomom yakij suprovodzhuye inshu patologiyu sho provokuye vnutrishnocherepnu gipertenziyu Klinichno nabryak diska zorovogo nerva proyavlyayetsya yak dvostoronnye pogirshennya gostroti zoru riznoyi vazhkosti yake prohodit cherez dekilka sekund inkoli godin Prote yaksho prichina vnutrishnocherepnoyi gipertenziyi ne polikovana nabryak diska mozhe hronichno perebigati sho vede do suttyevogo pogirshennya gostroti zoru postupovogo obmezhennya poliv zoru dishromatopsiyi Okrim togo okrim ochnih simptomiv vnutrishnocherepna gipertenziya perebigaye i z inshimi simptomami takimi yak golovnij bil nudota blyuvannya Zvazhayuchi na dani pri oglyadi ochnogo dna nabryak zorovogo diska dilitsya na chotiri stadiyi kozhna z yakih harakterizuyetsya svoyeyu otftalmoskopichnoyu kartinoyu simptomatikoyu ta prognozom Stadiya na fotografiyi Oftalmoskopichna harakteristika Simptomi Fotografiya I A Disk giperemovanij krayi diska mozhut buti pripidnyatimi ta rozmitimi poodinoki krovovilivi sudini na poverhni diska mozhut buti nerivnomirno rozshireni zniknennya pulsaciyi sudin Pochatkova stadiya patologichnogo procesu yaka perebigaye bezsimptomno II B Disk rozmitij ta silno zbilshenij u svoyih rozmirah nabryak vihodit za mezhi diska ta perehodit na sitkivku nayavni krovovilivi ta eksudati na poverhni diska chitko vidno pripidnyatist krayiv diska disk zanuryuyetsya u skliste tilo sudini dovkola diska pokrucheni dovkola diska vidno skladki sitkivki liniyi Pejtona Gostra stadiya procesu Mozhe perebigati bezsimptomno abo proyavlyatisya silnimi tranzitornimi pogirshennyami zoru yaki minayut protyagom dekilkoh sekund III C Zniknennya fiziologichnoyi chashi zblidnennya diska vnaslidok spazmu sudin poyava zamist eksudativ ta krovoviliviv konglomerativ mukopolisaharidiv ta glyukozoaminglikaniv krohmalnih tilec lat corpora amylacea Hronichna stadiya procesu Silne pogirshennya centralnogo zoru ta yaskravo virazheni obmezhennya poliv zoru IV D Oznaki vtorinno atrofovanogo diska siruvatij disk iz rozmitimi krayami Kinceva stadiya usogo procesu Period viniknennya vid kilkoh tizhniv do kilkoh rokiv Harakterizuyetsya nezvorotnimi vazhkimi porushennyami zoru Primitki Yak vzhe bulo skazano najchastishe nabryak ye dvostoronnim Prote buvayut vipadki koli nabryak roztashovanij tilki z odnogo boku Tak u literaturi shiroko opisanij Cej sindrom vinikaye pri puhlinah yaki lokalizovani u lobnij chastci golovnogo mozku Puhlina stiskaye zorovij nerv na svoyij storoni sho proyavlyatimetsya atrofiyeyu nerva pri oglyadi ochnogo dna a na inshij oci mozhna pobachiti zastijnij disk oskilki puhlina provokuye vnutrishnocherepnu gipertenziyu Opisanij takozh i psevdosindrom Fostera Kennedi nayavnist atrofiyi ta zastijnogo diska pri vidsutnosti puhlini Prichinoyu atrofiyi u tomu vipadku stala vrodzhena gipoplaziya zorovogo nerva Slid rozriznyati nabryak diska vid Prichinoyu psevdonabryaku najchastishe ye druzi Disk pri psevdonabryaku podibnij do takogo pri nabryaku vidminnimi risami ye nayavnist pulsaciyi sudin vidsutnist nerivnomirnih rozshiren sudin vidsutnist fiziologichnoyi chashi vidsutnist krovoviliviv ta eksudativ Pri psevdonabryaku simptomi z boku zoru zvuzhennya poliv zoru znizhennya gostroti zoru vinikayut ridko Atrofiya zorovogo nerva Priklad pervinnoyi atrofiyi zorovogo nerva u hvorogo z autosomno dominantnoyu zorovoyu nejropatiyeyu K yera Atrofiya vidniyetsya na oboh fotografiyah Bilshist perelichenih vishe hvorob ta patologichnih staniv vedut do odnogo naslidku do Pid atrofiyeyu rozumiyut zagibel ta vtratu ganglionarnih klitin ta aksoniv Atrofiyu mozhna klasifikuvati za troma principami etiologichnim patologichnim ta oftalmoskopichnim Etiologichnij princip klasifikuye atrofiyi u zalezhnosti vid prichin yaki ci atrofiyi sprichinili spadkova travmatichna metabolichna zapalna ta inshi atrofiyi Patologichnij princip rozdilyaye atrofiyi na tri vidi antegradna atrofiya sprichinena aksoniv vinikaye za umov lokalizaciyi patologichnogo vognisha u perednih viddilah nerva abo u sitkivci ganglionarnih klitinah degenerativnij proces pryamuye u napryamku do CNS retrogradna atrofiya vinikaye za umov poshkodzhennya nerva u distalnij chastini pryamuye vid CNS u napryamku do oka transsinaptichna atrofiya vinikaye todi koli zdorovij nejron pov yazanij sinapsom iz zagiblim nejronom gine takozh Najchastishe koristuyutsya oftalmoskopichnoyu klasifikaciyeyu yaka vidilyaye pervinnu ta vtorinnu atrofiyi pervinna atrofiya harakterizuyetsya nayavnistyu bilogo chitko obmezhenogo diska menshogo v svoyih rozmirah u porivnyanni z normoyu prichini atrofiyi riznomanitni zapalennya puhlini toksichni poshkodzhennya spadkova patologiya travma vtorinna atrofiya harakterizuyetsya diskom iz rozmitimi mezhami siruvatogo koloru ye naslidkom zastijnogo diska cherez kilka rokiv rozrizniti chi ce pervinno a chi vtorinno atrofovanij disk nemozhlivo Slid zauvazhiti sho atrofiya mozhe buti povnoyu koli ves disk ye atrofovanim ta chastkovoyu koli lishe pevna jogo chastina piddayetsya atrofiyi Tak atrofiya skronevoyi chastini diska duzhe chasto vinikaye pri rozsiyanomu sklerozi Problema regeneraciyi zorovogo nerva Na vidminu vid inshih nerviv yaki dobre regeneruyut oskilki ye skladovoyu periferichnoyi nervovoyi sistemi zorovij nerv praktichno ne vidnovlyuye svoyeyi strukturi ta svoyih funkcij Zvazhayuchi na vazhlivist zoru u zhitti kozhnoyi lyudini vcheni aktivno vivchayut cyu problemu Do togo zh vvazhayetsya sho u vipadku uspihu mozhna bude primusiti regeneruvati bud yaku chastinu CNS Centralnim zavdannyam ye zahist vid zagibeli ta vidnovlennya populyaciyi ganglionarnih klitin sitkivki oskilki same yihni aksoni utvoryuyut zorovij nerv Ci klitini shvidko ginut pri poshkodzhenni yihnih vidrostkiv a yih regeneracijni mozhlivosti suttyevo obmezheni Doslidi Aguajo doveli sho aksoni ganglionarnih klitin mozhut zanovo rosti ale v umovah nablizhenih do tih kotri panuyut u PNS Na zhal stvoriti neobhidni kondiciyi mozhlivo lishe v umovah laboratoriyi U tih zhe laboratoriyah vid seredini 90 h rokiv XX stolittya proveli veliku kilkist doslidzhen in vitro yaki prolili svitlo na procesi vidnovlennya v CNS ta mozhlivi metodi likuvannya Zokrema bulo vidkrito vazhlivist zapalennya yak faktoru sho priskoryuye regeneraciyu aksoniv ta bilka yakij ce zapalennya v zorovomu nervi najsilnishe provokuye opisano metodi vikoristannya progenitoriv ganglionarnih klitin vivcheno rol detalnishe doslidzheno ingibuvalnij vpliv na regeneraciyu oligodendrocitiv klitin yaki produkuyut miyelin centralnogo tipu viyavleno geni pov yazani z klitinnim vidnovlennyam Popri naukovij postup stanom na 2018 usi ci zdobutki ne vikoristovuyutsya u praktici ta perebuvayut na rivni perspektivnih doslidzhen vikonuvanih zdebilshogo na tvarinah Istoriya uyavlen ta doslidzhenAntichnist Pershu klasifikaciyu cherepnih nerviv stvoriv Galen u nij zorovij nerv buv pershim cherepnim nervom Galen takozh chitko usvidomlyuvav vazhlivist nerva dlya zabezpechennya zoru zvazhayuchi na zv yazok nerva z okom Prote vin pomilkovo vvazhav sho zorovij nerv ye kanalom poroi optikoi Vin opisuvav porozhninu nerva u yakij pnevma zhittyeva sila pryamuye zi shlunochkiv mozku do oka vihodit iz nogo vzayemodiye iz zovnishnim seredovishem nese u sobi vidbitki ob yektiv ta povertayetsya po kanali nazad do tretogo shlunochka Same v takij sposib vona porodzhuye mozhlivist bachiti Taki uyavlennya pro kanali zgidno z jogo zapisami vin pocherpnuv u Gerofila vpershe opisav nerv ta Erasistrata Do togo zh Galen vvazhav sho prodovzhennyam zorovogo nerva ye sitkivka yaka sluzhit dlya zhivlennya sklistogo tila ta krishtalika Zobrazhennya oka predstavlene Hunajnom ibn Ishakom Serednovichchya Navit pislya padinnya Rimskoyi imperiyi uyavlennya Galena zalishalisya yedinimi virnimi u serednovichnomu sviti Nasampered voni buli opracovani ta dopovneni v arabskomu sviti en yakij buv vidatnim serednovichnim oftalmologom zagalom pidtrimuvav ideyu pro pnevmu yiyi vzayemodiyu z svitlom nayavnist kanalu v nervi U svoyij vin takozh nadaye pershi anatomichni zobrazhennya oka ta zorovogo nerva Osnovni ponyattya Galena pidtrimuvali taki vidatni likari naukovci yak Ar Razi ta Avicenna Voni takozh vpershe vislovili dumku pro te sho volokna zorovogo nerva perehodyat na protilezhnu storonu v dilyanci zorovogo perehresta Zle oko v Ophthalmodouleia Das ist Augendienst 1583 Ponyattya pro pnevmu shiroko vikoristovuvalosya j u hristiyanskij Yevropi en francuzkij serednovichnij filosof zaprovadiv ponyattya fenomenu poganogo oka yake gruntuvalosya na ponyatti pnevmi poglyad hvoroyi osobi mig sprichiniti zahvoryuvannya oskilki poglyad ostannogo napravlyav hvoru pnevmu do togo zh spoglyadach mig vtratiti zir yaksho divivsya na kogos iz ochnimi zahvoryuvannyami adzhe u takomu vipadku jogo zdorova pnevma peremishuvalas iz hvoroblivoyu U 1302 roci vidbuvsya pershij legalnij roztin en yakij jogo vikonav zberig tu zh klasifikaciyu cherepnih nerviv sho j Galen i vidpovidno zorovij nerv zalishivsya I paroyu cherepnih nerviv Novij chas Epoha Vidrodzhennya ta Novij chas prinesi burhlivu evolyuciyu uyavlen shodo zorovogo nerva Vezalij pershim zasumnivavsya u porozhnistij strukturi nerva prote oficijno ne posmiv piti proti vchennya Galena en i en pishli shlyahom zaperechen Voni pershimi zagovorili pro te sho zorovij nerv formuyut volokna Prote ci volokna u yihnij uyavi mali porozhnini po yakij ruhalas specifichna rechovina pnevma yaka umozhlivlyuvala zir Podibnih uyavlen dotrimuvavsya i Rene Dekart yakij opisuvav tisnij funkcionalnij zv yazok zorovogo nerva ta epifiza u zabezpechenni zoru Zorovij nerv bika pid mikroskopom Antoni van Levenguk 1674 Zovsim inshi uyavlennya mav Levenguk yakij vikoristovuyuchi mikroskop ne zmig znajti opisani poperednikami kanali Vin vvazhav sho u cih voloknah kolis mogla buti porozhnina prote voni spalisya vnaslidok vtrati ridini Sam togo ne znayuchi Levenguk opisuyuchi shilini na misci porozhnin sho spalisya opisav aksoni zorovogo nerva Ideyu pro vidsutnist kanaliv ta nayavnist tverdih nitkopodibnih utvoriv volokon fizichno obgruntuvav Isaak Nyuton Ostatochno teoriya pro porozhninu u nervi znikla pislya doslidzhen Albrehta fon Gallera ta jogo uchnya Joganna Gotfrida Cinna Protyagom XVIII XIX stolit teoriya pro pnevmu ostatochno vidzhila svoye ta postupilasya elektrichnij teoriyi provedennya zbudzhennya po nervah u tomu chisli j po zorovomu Edm Mariott ta Kristof Shajner pershimi opisali slipu plyamu Zminilisya poglyadi shodo vazhlivosti zorovogo nerva Yaksho Galen golovnim u zabezpechenni zoru bachiv krishtalik to Feliks Plater pershim zayaviv sho zir prerogativa nasampered zdorovogo zorovogo nerva ta sitkivki Zminyuyetsya i poziciya nerva v anatomichnij klasifikaciyi Massa van Gorn a potim i en usi voni zmistili zorovij nerv na drugu poziciyu a na pershu postavili nyuhovij nerv Takoyu vona zbereglasya j u klasifikaciyi Zemmeringa yaku vikoristovuyut zaraz Isnuvali j ekzotichni klasifikaciyi Tak Benedetti u 1502 roci u Historia corporis humani ob yednav zorovij ta okoruhovij nervi v odnu paru z pershim poryadkovim nomerom Ostatochno svoye druge misce nerv posiv u 1778 roci koli en stvoriv klasifikaciyu cherepnih nerviv yakoyu poslugovuyutsya dosi Terminologiya U svoyih pracyah Galen vikoristovuvav poryadkovi chislivniki dlya opisu nerviv prote priviv prikmetnik opticus yakij ye pohidnim greckogo opticos Vin zaznachiv sho takij prikmetnik vikoristovuvali jogo poperedniki Same slovo opticos mozhna zustriti she v pracyah Aristotelya Galen ne privodiv niyakih nazv dayuchi lishe opis nerviv Zorovij nerv vin opisuvav yak nerv yakij pryamuye vid mozku do oka Prikmetnik zberigsya cherez viki j shiroko vikoristovuvavsya anatomami Estyen u 1545 roci nadav dva mozhlivih varianti nazvi nerva nervus opticus ta nervus visorius Tilki ostannij variant u svoyih pracyah vikoristovuvav Vezalij prote vsi jogo nastupniki vikoristovuvali opticus Vlasne takim termin vikoristav Zemmering u svoyij klasifikaciyi takim termin buv prijnyatij u 1895 roci pri prijnyatti v Bazeli unifikovanoyi anatomichnoyi nomenklaturi takim termin zalishivsya pri pereglyadi anatomichnoyi nomenklaturi 1998 roku PrimitkiGolovackij 3 tom 2009 s 9 11 Vit 2003 s 601 Vojnikovic B Bajek S Bajek G Strenja Linic I Grubesic A 2013 Is the term fasciculus opticus cerebralis more justifiable than the term optic nerve Collegicum antropologicum 37 3 8 angl D Taylor 2005 Optic nerve axons life and death before birth Eye 19 499 527 angl Paxinos 2011 s 15 Vit 2003 s 602 Paxinos 2011 s 16 17 Vit 2003 s 269 Hayreh 2011 s 7 Golovackij 2009 s 13 14 Vit 2003 s 274 Vit 2003 s 273 Willson Pawells 2010 s 31 Hayreh 2011 s 8 Vit 2003 s 271 273 Vit 2003 s 278 Hayreh 2011 s 21 Vit 2003 s 277 Vit 2003 s 278 279 Hayreh 2011 s 25 Hayreh 2011 s 27 28 Vit 2003 s 279 Willson Pawells 2010 s 28 29 Willson Pawells 2010 s 33 35 Paxinos 2011 s 1305 1309 Nieuwenhuys 2008 s 781 Central Visual Pathways angl originalu za 9 lyutogo 2016 Procitovano 9 lyutogo 2016 Roland A Giolli Robert H I Blanks Fausta Lui 2006 The accessory optic system basic organization with an update on connectivity neurochemistry and function Progress in Brain Research 151 407 440 doi 10 1016 S0079 6123 05 51013 6 PMID 16221596 angl Michael C Brodsky 2012 Archives of Ophthalmology 130 8 1055 1058 doi 10 1001 archophthalmol 2011 2888 Arhiv originalu za 9 lyutogo 2016 Procitovano 9 lyutogo 2016 angl Paxinos 2011 s 331 Vit 2003 s 280 281 Hayreh 2011 s 69 70 Hayreh 2011 s 68 69 Hayreh 2011 s 64 Hayreh 2011 s 42 Hayreh 2011 s 40 41 Hayreh 2011 s 36 38 Hayreh 2011 s 39 40 Vit 2003 s 283 284 Hayreh 2011 s 64 67 Hayreh 2011 s 63 Mark J Kupersmith Neuro vascular Neuro ophthalmology Berlin Springer 1992 S 35 36 ISBN 978 3540556367 Hayreh 2011 s 28 29 Tubbs 2015 s 279 Paxinos 2011 s 1305 Vit 2003 s 268 271 Vit 2003 s 276 Hayreh 2011 s 29 33 Brazis 2011 s 137 Vit 2003 s 279 280 Hayreh 2011 s 26 Vit 2003 s 208 Hayreh 2011 s 24 Vit 2003 s 285 286 Hayreh 2011 s 79 Hayreh 2011 s 80 Hayreh 2011 s 81 82 Willson Pawells 2011 s 43 44 Willson Pawells 2011 s 64 65 Vit 2003 s 500 Agnes M F Wong Eye Movement Disorders New York Oxford University Press 2007 S 16 ISBN 978 0 19 532426 6 Willson Pawells 2011 s 28 29 Erin E Flynn Evans Homayoun Tabandeh Debra J Skene Steven W Lockley 2014 Circadian Rhythm Disorders and Melatonin Production in 127 Blind Women with and without Light Perception Journal of Biological Rhythms 29 3 215 224 doi 10 1177 0748730414536852 S A Rivkees C Fink M Nelson M Borchert 2010 Prevalence and risk factors for disrupted circadian rhythmicity in children with optic nerve hypoplasia British Journal of Ophtalmology 94 1358 1362 doi 10 1136 bjo 2009 175851 P Riordan Eva 2004 Eye 18 1161 1168 doi 10 1038 sj eye 6701575 Arhiv originalu za 16 lyutogo 2016 Procitovano 15 lyutogo 2016 angl Willson Pawells 2011 s 45 Brazis 2011 s 145 149 Evelyn C O Neill Helen V Danesh Meyer Paul P Connell Ian A Trounce Michael A Coote David A Mackey and Jonathan G Crowston 2010 The optic nerve head in acquired optic neuropathies Nature Reviews Neurology 6 221 236 doi 10 1038 nrneurol 2010 5 angl TheFreeDictionary Arhiv originalu za 23 lyutogo 2016 Procitovano 15 lyutogo 2016 Hayreh 2011 s 148 152 Willson Pawells 2010 s 50 52 Hayreh 2011 s 153 Tubbs 2015 s 294 295 Helmut Wilhelm Martin Schabet 2015 The Diagnosis and Treatment of Optic Neuritis Deutsches Arzteblatt International 112 37 doi 10 3238 arztebl 2015 0616 Blinder 2010 s 16 Blinder 2010 s 17 Blinder 2010 s 19 Hayreh 2011 s 158 160 Tubbs 2015 s 292 293 Khaled Abu Amero Altaf A Kondkar Kakarla V Chalam 2015 An Updated Review on the Genetics of Primary Open Angle Glaucoma International Journal of Molecular Sciences 16 12 28886 28911 doi 10 3390 ijms161226135 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya angl Giedrius Kalesnykas Ericka N Oglesby Donald J Zack Frances E Cone Matthew R Steinhart Jing Tian Mary E Pease Harry A Quigley 2012 Retinal Ganglion Cell Morphology after Optic Nerve Crush and Experimental Glaucoma Investigative Ophthalmology amp Visual Science 53 7 3847 3857 doi 10 1167 iovs 12 9712 angl Teresa C Chen 2009 Spectral Domain Optical Coherence Tomography in Glaucoma Qualitative and Quantitative Analysis of the Optic Nerve Head and Retinal Nerve Fiber Layer An AOS Thesis Transactions of the American Ophthalmological Society 107 254 281 angl Komarova S S Bezpalko Yu Ye Komarnicka I I Rubanik Ye V 2013 Gostrij napad glaukomi Aktualni pitannya svoyechasnoyi diagnostiki ta nevidkladnoyi dopomogi Medicina nevidkladnih staniv 2 49 115 116 Hayreh 2011 s 2 Valerie Biousse M D Nancy J Newman The New England Journal of Medicine 215 2428 2436 doi 10 1056 NEJMra1413352 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 27 lyutogo 2016 Hayreh 2011 s 175 Joao Lemos Eric Eggenberger 2015 Neuro Ophthalmological Emergencies The Neurohospitalist T 5 4 s 223 233 doi 10 1177 1941874415583117 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka Hayreh 2011 s 437 443 Brazis 2011 s 161 D Pau N Al Zubidi S Yalamanchili G T Plant A G Lee 2011 Optic neuritis Eye 25 7 833 842 doi 10 1038 eye 2011 81 Alastair Compston Alasdair Coles 2008 Multiple Sclerosis Lancet 372 9648 1502 1517 doi 10 1016 S0140 6736 08 61620 7 Brazis 2011 s 162 N J Newman V Biousse 2004 PDF Eye 18 doi 10 1038 sj eye 6701591 Arhiv originalu PDF za 4 travnya 2016 Procitovano 20 bereznya 2016 Chan 2014 s 213 215 Chan 2014 s 222 223 Chan 2014 s 249 250 D Taylor 2007 PDF 21 1271 1284 doi 10 1038 sj eye 6702851 Arhiv originalu PDF za 4 travnya 2016 Procitovano 20 bereznya 2016 Pamela Garcia Filion Mark Borchert 2013 PDF Current Treatment Options in Neurology 15 1 78 89 doi 10 1007 s11940 012 0209 2 Arhiv originalu PDF za 4 lyutogo 2022 Procitovano 19 bereznya 2016 Michael C Brodsky Sean Paul A Atreides John L Fowlkes Olof H Sundin 2004 Archives of Ophthalmology 122 1 125 126 doi 10 1001 archopht 122 1 125 Arhiv originalu za 14 kvitnya 2016 Procitovano 20 bereznya 2016 Chan 2014 s 254 255 T A Krasnovid N P Grubnik 2011 PDF Oftalmologichnij zhurnal 6 53 55 Arhiv originalu PDF za 1 kvitnya 2016 Procitovano 20 bereznya 2016 Chan 2014 s 253 254 Chan 2014 s 257 261 Kristian Samardzic Josip Samardzic Zeljka Janjetovic Ivan Samardzic Sandra Sekelj Leila Latic Hodzic 2012 PDF Acta Informatica Medica 20 2 131 132 doi 10 5455 aim 2012 20 131 132 Arhiv originalu PDF za 4 lyutogo 2022 Procitovano 11 bereznya 2016 Arjunan Muthu Kumaran Gangadhara Sundar Lim Thiam Chye 2015 PDF Craniomaxillofacial Trauma amp Reconstruction 8 1 31 41 doi 10 1055 s 0034 1393734 Arhiv originalu PDF za 4 lyutogo 2022 Procitovano 11 bereznya 2016 Bachi T Hathiram Vicky S Khattar Supriya Rode 2011 Otorhinolaryngology Clinics An International Journal 3 3 188 196 doi 10 5005 jp journals 10003 1080 Arhiv originalu za 12 bereznya 2016 Procitovano 6 lipnya 2019 Pradeep Sharma Reena Sharma 2011 Indian Journal of Ophtalmology 59 2 137 141 doi 10 4103 0301 4738 77035 Arhiv originalu za 2 listopada 2021 Procitovano 11 bereznya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Evelyn C O Neill Helen V Danesh Meyer Paul P Connell Ian A Trounce Michael A Coote David A Mackey Jonathan G Crowston 2010 The optic nerve head in acquired optic neuropathies Nature Reviews Neurology 6 221 236 doi 10 1038 nrneurol 2010 5 Andrew A Dahl ta in angl Medscape Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 11 bereznya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Yavne vikoristannya ta in u author dovidka G D Zhaboyedov M M Sergiyenko Ochni hvorobi Kiyiv Zdorov ya 1999 S 177 ISBN 978 5 311 01155 6 N R Miller 2004 PDF Eye T 18 s 1026 1037 doi 10 1038 sj eye 6701592 Arhiv originalu PDF za 4 travnya 2016 Procitovano 14 bereznya 2016 Akshay Gopinathan Nair Rima S Pathak Veena R Iyer Rashmin A Gandhi 2014 Optic nerve glioma an update International Ophthalmology T 34 4 s 999 1005 doi 10 1007 s10792 014 9942 8 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka J Shapeya H I Sabinb H V Danesh Meyerd A H Kaye 2013 Diagnosis and management of optic nerve sheath meningiomas Journal of Clinical Neuroscience T 20 8 s 1045 1056 doi 10 1016 j jocn 2013 03 008 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij url dovidka Chan 2014 s 82 Chan 2014 s 77 Mitchell V Gossman Hampton Roy Papilledema angl Medscape originalu za 20 bereznya 2016 Procitovano 20 bereznya 2016 Chan 2014 s 80 G D Zhaboyedov M M Sergiyenko Ochni hvorobi Kiyiv Zdorov ya 1999 S 179 ISBN 978 5 311 01155 6 Ulrich Schiefer Helmut Wilhelm William Hart Clinical Neuro Ophthalmology A Practical Guide Berlin Springer 2007 S 110 111 ISBN 978 3540327066 Chan 2014 s 77 79 Sunita Agarwal Athiya Agarwal David J Apple Lucio Buratto Jorge L Alio Textbook of Ophthalmology New Dehli Lippincott Williams amp Wilkins 2002 S 361 364 ISBN 978 9350259948 Brazis 2011 s 158 Natalia Pastora Salvador Jesus Peralta Calvo 2011 Canadian Medical Association Journal 183 18 2135 doi 10 1503 cmaj 101937 Arhiv originalu za 14 lipnya 2017 Procitovano 19 bereznya 2016 Shveta Bansal Timothy Dabbs Vernon Long 2008 Pseudo Foster Kennedy Syndrome due to unilateral optic nerve hypoplasia a case report PDF Journal of Medical Case Reports 2 86 doi 10 1186 1752 1947 2 86 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya nedostupne posilannya z lipnya 2019 Brazis 2011 s 159 Mitchell V Gossman angl Medscape Arhiv originalu za 6 bereznya 2016 Procitovano 22 bereznya 2016 Rashmin Gandhi Hampton Roy Optic Atrophy angl originalu za 21 bereznya 2016 Procitovano 21 bereznya 2016 G D Zhaboyedov M M Sergiyenko Ochni hvorobi Kiyiv Zdorov ya 1999 S 180 181 ISBN 978 5 311 01155 6 Larry I Benowitz Zhigang He Jeffrey L Goldberg 2015 Reaching the brain Advances in optic nerve regeneration Experimental Neurology angl 287 1 9 doi 10 1016 j expneurol 2015 12 015 Yin Y Benowitz L I 2018 In Vitro and In Vivo Methods for Studying Retinal Ganglion Cell Survival and Optic Nerve Regeneration Glaucoma Methods in Molecular Biology angl 1695 187 205 doi 10 1007 978 1 4939 7407 8 16 Bill Hathaway angl Yale News Arhiv originalu za 10 lipnya 2018 Procitovano 10 lipnya 2018 J P Shaw 1992 A history of the enumeration of the cranial nerves by European and British anatomists from the time of Galen to 1895 with comments on nomenclature Clinical Anatomy 5 6 464 484 doi 10 1002 ca 980050607 angl C Reeves D Taylor 2004 PDF Eye 18 1096 1109 doi 10 1038 sj eye 6701578 Arhiv originalu PDF za 4 travnya 2016 Procitovano 10 bereznya 2016 Jean J De Laey 2011 Acta Ophthalmologica 89 3 293 300 doi 10 1111 j 1755 3768 2009 01679 x Arhiv originalu za 4 travnya 2016 Procitovano 10 bereznya 2016 Simon F Mareckova Stolcova E Pac L 2011 On the terminology of cranial nerves Annals of Anatomy 193 5 447 452 doi 10 1016 j aanat 2011 04 012 PMID 21724380 angl Matthew C Davis Christoph J Griessenauer 2014 The naming of the cranial nerves A historical review Clinical Anatomy 27 1 14 19 doi 10 1002 ca 22345 PMID 24323823 angl LiteraturaGolovackij A S Cherkasov V G Sapin M R Parahin A I Anatomiya lyudini u troh tomah Vinnicya Nova Kniga 2009 T 3 S 16 24 4000 prim prim ISBN 978 966 382 181 8 V V Vit Stroenie zritelnoj sistemy cheloveka Odessa Astroprint 2003 664 s ISBN 966 318 012 9 ros Linda Willson Pawells Elizabeth J Akesson Patricia A Stewart Cranial Nerves in Health and Disease 3rd London PMPH USA 2010 247 s ISBN 978 1607950318 angl R Shane Tubbs Elias Rizk Mohammadali M Shoja Marios Loukas Nicholas Barbaro Robert J Spinner Nerves and Nerve Injuries Vol 1 History Embryology Anatomy Imaging and Diagnostics Academic Press 2015 700 s ISBN 978 0124103900 angl Juergen K Mai George Paxinos The Human Nervous System 3rd London Elsiever Inc 2011 1432 s ISBN 978 0123742360 angl Sohan Singh Hayreh Ischemic Optic Neuropathies Berlin Springer 2011 456 s ISBN 978 3 642 11852 4 angl Paul W Brazis Joseph C Masdeu Localization in Clinical Neurology 6th Philadelphia Lippincott Williams amp Wilkins 2011 668 s ISBN 978 1609132811 angl R Nieuwenhuys J Voogd C van Huijzen The Human Central Nervous System 4 te New York Springer 2008 970 s ISBN 978 3 540 34684 5 angl Jane W Chan Optic Nerve Disorders Diagnosis and Management 2 ge New York Springer 2014 369 s ISBN 978 1461406907 angl Devin K Blinder D Christian Sonne Nancy J Fischbein Cranial Nerves Anatomy Pathology Imaging New York Thieme Medical Publishers Inc 2010 228 s ISBN 978 1 58890 402 7 angl PosilannyaAnatomiya nerva na HealthLine 22 bereznya 2016 u Wayback Machine angl Anatomiya nerva na TeachMeAnatomy 29 bereznya 2016 u Wayback Machine angl Informaciya pro zorovij nerv na sajti Radiopeadia 22 bereznya 2016 u Wayback Machine angl Informaciya pro nerv na sajti Britanniki 1 bereznya 2016 u Wayback Machine angl Zorovij nerv u Anatomiyi Greya 21 bereznya 2016 u Wayback Machine angl Zagalnij oglyad hvorob zorovogo nerva na Merckmanual 23 bereznya 2016 u Wayback Machine angl Sho take daltonizm 26 listopada 2020 u Wayback Machine video Cya stattya nalezhit do vibranih statej Ukrayinskoyi Vikipediyi