Окоруховий нерв (лат. nervus oculomotorius) — III пара черепних нервів у людини та інших хребетних
. Нерв є руховим: він містить соматомоторні волокна (до м'язів), та вегетативні парасимпатичні (вісцеромоторні) волокна. Іннервує більшість окорухових м'язів (окрім верхнього косого та бічного прямого м'язів ока)
, за що і отримав свою назву
, а також (лат. musculus levator palpebrae superioris), м'яз-звужувач зіниці (лат. musculus sphincter pupillae) та війковий м'яз (лат. musculus ciliaris)
. Окрім цього окоруховий нерв є частиною складної системи стабілізації зору (оптико-кінетичний ністагм
та вестибуло-окулярний рефлекс
). При його ушкодженні вище наведені функції зникають
.
Окоруховий нерв | |
---|---|
Окоруховий нерв, його гілки та зв'язки з ЦНС | |
Вигляд людського мозку знизу з поміченими черепними нервами. | |
Латинська назва | Nervus oculomotorius |
Грей | subject #198 884 |
MeSH | Окоруховий+нерв |
Розвиток у людини
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTHpaZmQyVmxhMTlvZFcxaGJsOWxiV0p5ZVc5ZmJtVnlkbTkxYzE5emVYTjBaVzFmZFdzdWMzWm5MekkxTUhCNExUWmZkMlZsYTE5b2RXMWhibDlsYldKeWVXOWZibVZ5ZG05MWMxOXplWE4wWlcxZmRXc3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Класифікація окорухового нерва: |
|
На п'ятому тижні гестації можна помітити сукупність , які в подальшому дадуть початок двом ядрам: каудальна частина перетвориться на , а ростральна — на ядро окорухового нерва. Повноцінне рухове ядро вдається візуалізувати приблизно на сороковий день. У період із середини сьомого по десятий тижні ядро набуває своєї складної структури, тобто ділиться на під'ядра, з нього починають виходити аксони до м'язів, які будуть іннервуватися нервом. На той же сьомий тиждень аксони досягають ще не зрілих м'язів, і дають кінцеві гілочки, що сіткою оточують ці м'язи. Ці гілочки не є подібними до зрілих, які прямують до певного м'яза і відповідають за його іннервацію. Зрілі та спеціалізовані кінцеві гілки починають з'являтися на дванадцятому-тринадцятому тижні; у той час попередні гілки зазнають дегенерації. На чотирнадцятому тижні вдається візуалізувати усі спеціалізовані (вісцеро- та соматомоторні) гілки. Симпатичні волокна можна побачити на двадцять другому тижні. Мієлінізація нерва розпочинається на п'ятнадцятому тижні, але завершується тільки після народження.
Порівняльна анатомія
Будова окорухового нерва однакова практично в усіх хребетних, проте в певних видів має деякі особливості, що в першу чергу пов'язані з кількістю окорухових м'язів. Так, у міксин їх зовсім немає, тому в них відсутній і окоруховий нерв. У деяких тварин наявна миготлива повіка, яку в деяких птахів та ящірок окрім основного м'яза (м'яз-втягувач очного яблука (іннервується відвідним нервом)), рухають пірамідний м'яз, а в інших птахів, амфібій та решти рептилій — квадратний м'яз. Обидва м'язи іннервуються III парою черепних нервів. Риби роду мають електричний орган — похідне утворення окорухових м'язів, який вони застосовують для нападу на здобич. Попри зміну функції цей орган іннервується окоруховим нервом. Окорухове ядро у згаданих риб складається з соматомоторної та електромоторної ділянок.
Анатомія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0zTDA5amRXeHZiVzkwYjNKZmJuVmpiR1ZoY2w5amIyMXdiR1Y0TG5CdVp5OHlORGx3ZUMxUFkzVnNiMjF2ZEc5eVgyNTFZMnhsWVhKZlkyOXRjR3hsZUM1d2JtYz0ucG5n.png)
Ядра
Класично з окоруховим нервом пов'язані два парні ядра — ядро окорухового нерва (лат. nucleus nervi oculomotorii) та додаткове ядро окорухового нерва (лат. nucleus accesorrius nervi oculomotori; інші синоніми — ядро Едінгера—Вестфала, або ядро Якубовича). Перше ядро є соматомоторним і його волокна прямують до окорухових м'язів. Друге — вісцеромоторним (парасимпатичним) і його волокна прямують до війкового вузла, а від нього — до війкового м'яза та сфінктера зіниці. Також слід зауважити, що парасимпатичні волокна у стовбурі розміщені на поверхні нерва, а соматомоторні — всередині. Тому при ураженні нерва спочатку зникає парасимпатична іннервація.
Така анатомія є зручною для розуміння функцій ядер та їх запам'ятовування. Насправді ж ці два ядра мають складну соматотопічну та функціональну будову, через що в англомовній літературі часто використовують термін «окоруховий ядерний комплекс» (англ. oculomotor nuclear complex), який включає всі складові ядер окорухового нерва і який вперше навів Варвік у 50-х роках XX століття.
Так, кожне окорухове ядро складається з двох стовпів нейронів — медіального та латерального. Медіальна частина ядра іннервує верхній прямий м'яз на протилежній стороні. Латеральна частина ділиться ще на три ділянки, кожна з яких відповідає за іннервацію того чи іншого м'яза:
- задня частина іннервує нижній прямий м'яз
- проміжна — нижній косий м'яз
- передня — присередній прямий м'яз
Таким чином кожне окорухове ядро містить чотири парні складові.
Між окоруховими ядрами залягає ще одна, спільна для двох нервів, частина — центральна. Вона іннервує з обох боків.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd3TDBkeVlYazNOemN1Y0c1bkx6STFNSEI0TFVkeVlYazNOemN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Інша складова окорухового ядерного комплексу — це власне ядра Едінгера-Вестфаля. Однак, їхня структура теж непроста. Справа в тім, що в ядрах наявні дві популяції груп нейронів: ті, які власне надсилають прегангліонарні волокна (EWpg), та ті, які надсилають волокна в ЦНС (EWcp). Тому деякі вчені ділять це ядро на дві частини.
Окрім цих частин описують ще дві гіпотетичні (однак, їх визнають не всі науковці) складові вісцеральної частини комплексу: це центральне, або непарне ядро (лат. nucleus impar), або ядро Перлія, та передньосерединне ядро (лат. nucleus anteromedianus). Ядро Перлія описане в людини, але його рідко знаходять в інших тварин. Вважається, що воно є центром акомодації. Передньосерединне ядро є смужкою нейронів, розміщених спереду до рострального полюса ядерного комплексу.
Вихід з мозку та вхід в орбіту
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDBOeVlXNXBZV3hmVG1WeWRtVmZTVWxKWDNOdmJXRjBhV011YzNabkx6STFNSEI0TFVOeVlXNXBZV3hmVG1WeWRtVmZTVWxKWDNOdmJXRjBhV011YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV4TDBOeVlXNXBZV3hmYm1WeWRtVmZTVWxKWDNacGMyTmxjbUZzTG5OMlp5OHlOVEJ3ZUMxRGNtRnVhV0ZzWDI1bGNuWmxYMGxKU1Y5MmFYTmpaWEpoYkM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Окоруховий нерв виходить з однойменної борозни ніжки мозку (лат. crus cerebri) та входить у міжніжкову ямку (лат. fossa interpeduncularis). Опісля, пройшовши між верхньою мозочковою та задньою мозковою артеріями, пробиває тверду оболону та входить у печеристу пазуху (лат. sinus cavernosus). Тут нерв прямує по бічній стінці синуса. Якщо провести зріз через синус у фронтальній площині, то топографічне співвідношення між іншими нервами в синусі буде таким:
- бокове і найвище положення займатиме окоруховий нерв
- нижче нього проходитиме блоковий нерв (лат. nervus trochlearis), але згодом їхнє взаємне розташування поміняється
- ще нижче будуть розміщені перша та друга гілки трійчастого нерва
- медіально від цих двох гілок прямує останній наявний в синусі нерв — відвідний (лат. nervus abducens)
- ще медіальніше від нього прямує внутрішня сонна артерія
Топографію синуса важливо знати для безпечного проведення операцій на ньому та розуміння проявів патологічних процесів, які тут локалізуються.
Із синуса через (лат. fissura orbitalis superior) нерв потрапляє в орбіту та одразу ділиться на дві — висхідну верхню (лат. ramus superior) та низхідну нижню (лат. ramus inferior) — гілки. Обидві гілки проходять через спільне сухожилкове кільце окорухових м'язів.
Кінцеві гілки
До складу верхньої гілки входять суто моторні волокна, які прямують до (лат. musculus rectus superior) та м'яза-підіймача верхньої повіки.
Нижня гілка змішана. Рухові волокна прямують до (лат. musculus rectus inferior), (лат. musculus rectus medialis) та (лат. musculus obliquus inferior). Парасимпатичні волокна деякий відрізок прямують разом із гілочкою до нижнього косого м'яза. Надалі парасимпатичні волокна направляються до війкового вузла (щодо вузла вони є передвузловими волокнами) і утворюють його парасимпатичний корінець. Опісля передвузлові волокна переключаються на завузлові, які в кількості від восьми до десяти прямують до сфінктера зіниці та війкового м'яза.
Відділи
Для кращого розуміння того чи іншого ушкодження нервів і симптомів, які при цьому виникають, анатоми та клініцисти використовують такий поділ нерва на сегменти:
Назва сегменту | Розташування | Пов'язані анатомічні утвори | Примітки |
Ядерний | Ядра в середньому мозку | — | |
Пучковий (фасцикулярний) | Волокна нерва в стовбурі мозку | Червоне ядро, пірамідні та екстрапірамідні шляхи | |
Підпавутинний | Волокна нерва після виходу зі стовбура і перед входом до кавернозного синуса | — | |
Печеристий | Частина нерва в синусі, до входу в орбіту | Відвідний, блоковий, очний нерви | |
Очноямковий | Частина нерва в орбіті, в тому числі кінцеві гілки | Оптичний, відвідний, блоковий, очний (і його гілки) нерви |
Шляхи
Оскільки нерв складається з вісцеромоторних (парасимпатичних) та соматомоторних (рухових) волокон, то він пов'язаний із двома шляхами:
- Для всіх черепних нервів моторний шлях є двонейронним і має назву кірково-ядерного шляху (лат. tractus corticonuclearis). Якщо врахувати, що волокна прямують до певного м'яза (м'язів), то назва шляху є кірково-м'язовий (лат. corticomuscularis):
- перший нейрон міститься в прецентральній звивині
- другий нейрон містить в ядрі окорухового нерва
- Парасимпатичний шлях є тринейронним (якщо враховувати зв'язок з корою — то чотиринейронний):
- перший нейрон міститься в гіпоталамусі
- другий — нейрон додаткового ядра окорухового нерва
- третій — нейрон війкового вузла
Волокна, що прямують до вузла є передвузловими, а ті, що виходять із нього — завузловими.
Кровопостачання
Початковий відділ окорухового нерва кровопостачається гілочками від задньої мозкової артерії. Існують варіанти, коли ці гілочки відходять безпосередньо від основної артерії. Цей початковий відділ простягається від виходу нерва зі стовбура до сполучення задньої мозкової та . Відділ від цього місця до входу в синус судин не отримує. У пазусі нерв кровопостачається артерією покриву мозочку — гілочкою або , або від непостійного оболонно-під'язикового стовбура. У ділянці печеристої пазухи та верхньої очної щілини нерв кровопостачається від передньобічного стовбура внутрішньої сонної артерії.
Функції
Рухи очей
Сама назва нерва говорить за основну функцію, яку він виконує — це рух очним яблуком. Із шести окорухових м'язів III парою іннервується чотири, які відповідають за такі рухи:
- Аддукція, або приведення — рух очного яблука в напрямку до носа, який забезпечується медіальним прямим м'язом
- Інфрадукція, або опускання очного яблука, забезпечується нижнім прямим м'язом
- Супрадукція, або підняття очного яблука, забезпечується верхнім прямим м'язом
- Ексиклодукція — це зміщення верхнього полюсу очного яблука до середньої лінії; забезпечується нижнім косим м'язом
- Аддукція (вигляд зверху)
- Інфрадукція (вигляд зверху)
- Супрадукція (вигляд зверху)
- Ексицклодукція (вигляд знизу)
Окрім руху очей, нерв через іннервацію м'яза-підіймача верхньої повіки забезпечує рух верхньої повіки.
Опто-кінетичний рефлекс
Дуже важливим для кращого зору є (інколи його називають «залізничним» ністагмом чи опто-кінетичним рефлексом). Прикладом ністагму є спостереження за локомотивом: спочатку очі прямують за одним вагоном, опісля швидко переключаються на інший, і так, по черзі, на всі вагони. За своєю суттю він дуже схожий до вестибуло-окулярного рефлексу (очі рухаються в протилежну до руху голови сторону), однак аферентною складовою його є зоровий нерв. Волокна цього нерва прямуючи до ядра зорового шляху в претектумі та до додаткових зорових ядер, формують аферентну ланку рефлекса. Далі сигнал прямує до присінкових ядер за посередництва мозочка, а опісля до мотонейронів нервів, що іннервують м'язи очей (III, IV, VI).
Зіничний рефлекс та акомодація
Зіничний рефлекс полягає у звуженні зіниці при її більшому освітленні та у розширенні при нестачі світла; все це спрямовано на забезпечення більшої гостроти зору. Аферентною ланкою рефлексу є зоровий нерв. Його волокна прямують до . Від цього анатомічного утвору волокна прямують до обох ядер Едінгера-Вестфаля і далі в складі окорухового нерва — до війкового вузла, де переключаються на післявузлові волокна, що безпосередньо прямують до сфінктера зіниці. Оскільки волокна від претектума прямують до обидвох парасимпатичних ядер окорухового нерва, то неважливо, чи освітлюється одне око чи два, в будь-якому випадку реагувати повинні дві зіниці (співдружня реакція на світло).
Акомодація полягає в зміні кривини кришталика для кращого бачення на близьких та далеких дистанціях. Еферентною ланкою є окоруховий нерв (його вісцеромоторна складова), аферентною — зоровий нерв. Шлях, яким прямує сигнал від потиличної частки (кірковий зоровий аналізатор) до ядер Едінгера-Вестфала, вивчений мало. При потребі бачити на дуже близьких відстанях, окрім акомодації, відбувається (конвергенція) (зведення очей до носа) та звужується зіниця. Відсутність реакції зіниці на світло при збережені на конвергенцію та акомодацію і протилежна ситуація є основою прямого та непрямого .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDFabGMzUnBZblZzYnkxdlkzVnNZWEpmY21WbWJHVjRYMVZMTG5OMlp5OHlOVEJ3ZUMxV1pYTjBhV0oxYkc4dGIyTjFiR0Z5WDNKbFpteGxlRjlWU3k1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Вестибуло-окулярний рефлекс
Вестибуло-окулярний рефлекс проявляється у зверненні очей в протилежний бік обертанню, тобто, коли шия і голова повертаються вправо, очі звернені ліворуч; коли голова прямує вниз, очі звернені вгору. Таке вміння забезпечується складною кооперацією відділів ЦНС, з яких основну роль виконують вестибулярна система, та III, IV і VI пари черепних нервів.
Зміна положення голови подразнює (для прикладу береться малюнок), які пов'язані з VIII парою черепних нервів. Дійшовши до декілька шляхів прямують до: а) контрлатерального (на малюнку — це ліве ядро); б) від нього через медіальний поздовжній пучок до контралатерального ядра окорухового нерва, до частини, що іннервує медіальний прямий м'яз (на малюнку — це праве ядро); в) існує прямий шлях (шлях Дайтера), від присінкових ядер до ядра окорухового нерва на тій же стороні. Решта ядер та під'ядер інгібуються. Таким чином, при повороті голови праворуч очі повертатимуться ліворуч.
Клініка
Зауважте, ! Якщо у вас виникли проблеми зі здоров'ям — зверніться до лікаря. |
![]() | |
---|---|
Клінічні тести | |
![]() | Тестування II, III, IV та VI пар черепних нервів(англ.) |
Діагностика та симптоми
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTDA5amRXeHZiVzkwYjNKZmJtVnlkbVZmY0dGc2Mza3VjRzVuTHpJMU1IQjRMVTlqZFd4dmJXOTBiM0pmYm1WeWRtVmZjR0ZzYzNrdWNHNW4ucG5n.png)
Клінічна перевірка стану окорухового нерва є дуже важливою, оскільки дає уявлення про розташування патологічного вогнища в системі окорухового нерва. Функцію окорухового нерва перевіряють за чотирма основними критеріями: рух очним яблуком, зіничний рефлекс, акомодація з конвергенцією та позиція верхньої повіки.
Найпершими в очі кидаються позиція верхньої повіки та розташування очного яблука. При ураженні стовбура на боці ураження виникатиме птоз (однобічний), при ураженні центральної частини окорухового ядра — двобічний птоз, при ураженні ядра, яке не зачіпає цієї ділянки — птоз буде відсутній.
Позиція очного яблука може вказати, який з нервів, що іннервують окорухові м'язи, є уражений. У випадку ураження нервового стовбура, на боці його ураження буде спостерігатися розбіжна косоокість: око «дивитиметься» вбік ти вниз. При ураженні ядра, на боці його ураження не буде змоги привести та, в меншій мірі, опустити око, а на протилежному боці спостерігатиметься неможливість підняти око. У хворого виникатиме диплопія.
Зіничний рефлекс полягає у реакції (звуженні зіниці на дію світла). Рефлекс може бути прямим (коли світять на зіницю, яку тестують) та опосередкованим (світять на протилежну зіницю). У будь-якому випадку зіниця по обидва боки повинна реагувати на подразник. І у випадку ураження ядра, і у випадку пошкодження нерва на боці ураження зіниця не реагуватиме на світло і буде розширеною.
Акомодація перевіряється разом із (конвергенцією). Приводячи палець до носа пацієнта в нормі спостерігається абдукція обох очей, розширення зіниці та (потрібно запитати у пацієнта) краща чіткість зображення пальця перед носом.
На основі наявних симптомів визначають приблизне місце ураження; це місце підтверджують МРТ, яке дозволяє візуалізувати вогнище, зрозуміти якої воно природи, розміру, точної локалізації.
Локалізація
У таблиці наведено місця ушкодження різних відділів нерва і їх можливі прояви:
Ділянка ураження | Вигляд порушення |
Кінцева гілочка (верхня або нижня) | Порушення іннервації м'язів, до яких прямує ця гілочка, випадіння парасимпатичної іннервації у разі пошкодження нижньої гілки |
Основний стовбур (пошкодження може виникати в підпавутинному просторі, в печеристій пазусі, у верхній очній щілині) | Повне випадіння іннервації нерва з боку ураження (птоз, розбіжна косина, параліч очного яблука, мідріаз) |
Ушкодження в стовбурі головного мозку | Альтернуючі синдроми, плюс-мінус синдром |
Ядерне ушкодження | Випадіння функції, що забезпечується ядром; буває обмежене (коли пошкоджене одне ядро), під'ядерне (ушкодження частини ядра) та може захоплювати декілька ядер |
Патології
Синдром Аргайля-Робертсона
Під синдромом Аргайля-Робертсона розуміють наступний симптомокомплекс: дещо звужені зіниці, які звужуються ще більше при конвергенції, однак не звужуються при освітленні. Зазвичай є ознакою запущеного нейросифілісу. Існує ще й непрямий синдром Аргайля-Робертсона, при якому зіниці реагуватимуть на світло, але не звужуватимуться при конвергенції і часто спостерігається при енцефаліті Економо. Причини синдрому до кінця не з'ясовано. Є дві основні думки науковців. Одні вважають, що пошкоджується інтернейрон середнього мозку, який функціонально поєднує нейрони ядра Едінгера-Вестфаля з гангліонарними клітинами сітківки (шлях, що відповідає за звуження при конвергенції при цьому не пошкоджується). Інша частина вчених вважає, що патологічне вогнище локалізовано у війковому вузлі.
Параліч окорухового нерва
Параліч окорухового нерва, або нейропатія окорухового нерва, є основним захворюванням, пов'язаним з III парою нервів. Вона може викликатися різноманітними чинниками: порушенням кровообігу, вродженими вадами розвитку нерва, інфекціями, пухлинами, ендокринними розладами, запальними процесами. Розрізняють вроджену та набуту нейропатії. Причини вродженої нейропатії до кінця не з'ясовані; будь-яке ушкодження нерва під час ембріонального розвитку, його гіпо- або анаплазія є причинами такої нейропатії.
Параліч окорухового нерва виникатиме при ушкодженні будь-якого відділу нерва, різнитимуться тільки прояви: починаючи від малопомітного випадіння якоїсь однієї функції, закінчуючи повною втратою іннервації. Основною причиною нейропатії є проблеми кровообігу(інсульти), компресії стовбура, пухлини, які проявлятимуться певним синдромом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1TDFkbFltVnlKVEkzYzE5emVXNWtjbTl0WlM1emRtY3ZNalV3Y0hndFYyVmlaWElsTWpkelgzTjVibVJ5YjIxbExuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
- З окоруховими ядром пов'язаний ряд мезенцефальних . Найчастіше вони виникають при порушенні кровотоку — ішемічному або геморагічному інсультах і, рідше, з інших причин:
- проявляється окоруховим паралічем на стороні ураження та геміплегією на протилежній стороні. Анатомічні структури, які ушкоджуються — окоруховий нерв (у стовбурі мозку) та .
- виникає при ураженні фасцикулярного відділу окорухового нерва та верхньої ніжки мозочка. Проявлятиметься окоруховим паралічем на стороні пошкодження та атаксією на протилежній частині тіла. Анатомічні утвори, що піддаються патологічному впливу — ядро окорухового нерва та волокна верхньої мозочкової ніжки під червоним ядром.
- характеризується паралічем окорухового нерва на стороні пошкодження та атаксією, тремором та паралічем на протилежній стороні тіла. До паталогічного процесу залучаються частина окорухового нерва в стовбурі мозку, червоне ядро, мозочкові та кортико-спінальні шляхи.
- виникає при ушкодженні волокон окорухового нерва в стовбурі мозку та мозочкових шляхів. Виявлятиметься паралічем окорухового нерва та атаксією на стороні ураження.
- Є синдроми, які не відносяться до альтернуючих, але виникають в частинах нерва, які розташовані в ЦНС:
- , або гемібазальний синдром — неальтернуючий синдром, проте пов'язаний з пошкодженням нервів в ЦНС. Проявлятиметься випадінням функції черепних нервів (мінімум сім нервів) на боці ураження.
- Ще один неальтернуючий синдром, який пов'язаний зі стовбуровою частиною нерва — , при якому на стороні ураження виникатиме птоз, а на протилежній стороні — протилежна ситуація. Виникає через ушкодження інгібуючих та активуючих волокон до частини окорухового комплексу, що іннервує м'язи-підіймачі повік.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkxTDBkeVlYazNPRFoxYXk1d2JtY3ZNalV3Y0hndFIzSmhlVGM0Tm5WckxuQnVadz09LnBuZw==.png)
- Через розвиток патологічного процесу в печеристій пазусі окоруховий нерв може бути втягненим у такі синдроми:
- — гранулематозне запалення кавернозного синуса. Буде проявлятися розладами всіх окорухових нервів (III, IV, VI). У процес також залучається очний нерв (гілка трійчастого нерва), в ділянці якого відчуватиметься біль.
- — синдром, який клінічно не відрізняється від попереднього, але спричиняють його інші фактори (пухлини, аневризма внутрішньої сонної). По суті, синдром Толоза-Ганта є підвидом синдрому кавернозного синуса. Також, залежно від частини ураження синуса розрізняють синдром Фуа (коли в патологічний процес залучена бічна стінка) та синдром Джефферсона (коли процес розвивається в порожнині синуса).
- Є синдроми, пов'язані з пошкодженням на ділянці орбіти, особливо її входу:
- , або синдром Роллє — синдром із залученням очного та верхньощелепного, окорухового, блокового та відвідного нервів. Біль на ділянці іннервації двох перших та офтальмоплегія є основними симптомами синдрому. Процес може переходити і на зоровий нерв і проявлятися різного ступеня втратою зору.
- , або синдром Рошена-Девінью — усі ті самі симптоми, окрім втрати зору.
- , або синдром Жако (Жако-Негрі) — виявлятиметься випадінням функції II—VI нервів на боці ураження.
Слід відзначити, що вище названі три синдроми є важкими для диференціації і тому часто вживаються як синоніми.
Історія відкриття та найменування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF4TDFSb2IyMWhjMTlYYVd4c2FYTmZUMFJPUWk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFZHaHZiV0Z6WDFkcGJHeHBjMTlQUkU1Q0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Окоруховий нерв вперше був описаний Галеном та зайняв друге місце в його класифікації, що складалася з семи черепних нервів. Гален не дав назви цьому нерву, але описав, що його кінцеві гілки розгалужуються в м'язах довкола очей. Такий погляд на окоруховий нерв були незмінним протягом доби Римської імперії та Середньовіччя. Причинами цього були заборона на розтини тіл (єдиними винятками були трупи злочинців або людей, які померли від хвороби).
Із початком перших розтинів більшість анатомістів тільки підтвердили функцію окорухового нерва: Мундінус писав про гілки нерва vadunt ad oculos ad movendum (прямують до очей і рухають ними), писав musculi oculum moventes (рухають м'язами очей). У класифікаціях черепних нервів тогочасних анатомів номер нерва не змінювався і слідував традиціям Галена. Єдиним винятком є класифікація . 1502 року він видав працю Historia corporis humani; у четвертому томі він вказує другою парою черепних нервів союз двох нервів — зорового та окорухового.
Вперше третім у списку нерв став у класифікації (1664 року, в роботі Cerebri anatome). Він також вперше описав короткі війкові нерви.
Третім він залишився і в класифікації (загальноприйнята класифікація на сьогодні).
1701 року Шахер, а згодом Вінслов (1732) та Галлер (1743) детально описали анатомію та зв'язки війкового вузла та волокон, що прямують від нього. Мак 1815 року відзначив дилятацію зіниці при перерізанні війкових нервів.
Парасимпатичне ядро було вперше описане 1854 року Якубовичем, проте воно назване на честь та , які детально його описали 1885 та 1887 року відповідно.
Щодо назви oculomotorius, то це слово не зустрічалося в класичній латинській мові і є неологізмом. Воно складається з двох латинських слів — око (лат. oculus) та рухати (лат. motore). Таку назву нерву вперше дав Пфеффінгер 1783 року. Остаточно назву нерва затвердили при прийнятті першої міжнародної анатомічної номенклатури 1895 року; 1997 року анатомічну номенклатуру переглядали востаннє, назва залишилася незмінною.
Виноски
- Willson-Pawells, 2002, с. 50.
- Butler, 2005, с. 214.
- Matthew C. Davis, Christoph J. Griessenauer (2014). The naming of the cranial nerves: A historical review. Clinical Anatomy. 27 (1): 14—19. doi:10.1002/ca.22345. PMID 24323823.(англ.)
- Willson-Pawells, 2002, с. 55.
- Willson-Pawells, 2002, с. 232-234.
- Jonathan J Dutton. . Архів оригіналу за 6 жовтня 2014. Процитовано 31 серпня 2014.(англ.)
- Butler, 2005, с. 215.
- Butler, 2005, с. 217.
- Головацький, 2009, с. 14-15.
- MICHAEL X. REPKA and MARSHALL M. PARKS. Duane's ophtalmology. Архів оригіналу за 2 квітня 2015. Процитовано 8 вересня 2014.(англ.)
- Willson-Pawells, 2002, с. 53.
- Mowzoon, 2007, с. 91.
- Tamás Kozicz, Jackson C. Bittencourt, Paul J. May. THE EDINGER-WESTPHAL NUCLEUS: A HISTORICAL, STRUCTURAL AND FUNCTIONAL PERSPECTIVE ON A DICHOTOMOUS TERMINOLOGY. PubMed. Процитовано 6 вересня 2014.(англ.)
- Binder, 2010, с. 25.
- Willson-Pawells, 2002, с. 52.
- Willson-Pawells, 2002, с. 54.
- James Goodwin, MD. . Medscape. Архів оригіналу за 13 вересня 2014. Процитовано 7 вересня 2014.(англ.)
- Mumenthaler, 2006, с. 190.
- Willson-Pawells, 2002, с. 51.
- Augustin Ozanne, MD (2008). Arterial Vascularization of the Cranial Nerves. Neuroimaging Clinics of North America. 18 (2): 431—439. doi:10.1016/j.nic.2007.12.010.(англ.)
- Mark Cahill, John Bannigan, Peter Eustace (1996). Anatomy of the extraneural blood supply to the intracranial oculomotor nerve. British Journal of Ophthalmology. 80 (2): 177—181. doi:10.1136/bjo.80.2.177. PMID 8814752.(англ.)
- Willson-Pawells, 2002, с. 229.
- Mowzoon, 2007, с. 115.
- Willson-Pawells, 2002, с. 234.
- Willson-Pawells, 2002, с. 58-59.
- Willson-Pawells, 2002, с. 67.
- Pearce JM (2004). . J. Neurol. Neurosurg. Psychiatr. 75 (9): 1345. doi:10.1136/jnnp.2003.014225. PMC 1739227. PMID 15314131. Архів оригіналу за 16 грудня 2005. Процитовано 9 вересня 2014.(англ.)
- P. Thompson, H Stanley MD; Kardon, Randy H MD, PhD (2006). . Journal of Neuro-Ophthalmology. 26 (2): 134—138. doi:10.1097/01.wno.0000222971.09745.91. Архів оригіналу за 10 вересня 2014. Процитовано 9 вересня 2014.(англ.)
- Mowzoon, 2007, с. 101.
- Mumenthaler, 2006, с. 186.
- Willson-Pawells, 2002, с. 64.
- Mowzoon, 2007, с. 92.
- Richard D. Sanders. Cranial Nerves III, IV, and VI. Процитовано 10 вересня 2014.(англ.)
- Mumenthaler, 2006, с. 189-190.
- Willson-Pawells, 2002, с. 65-66.
- Mumenthaler, 2006, с. 194.
- Mowzoon, 2007, с. 114.
- Mumenthaler, 2006, с. 193-194.
- Mohammad J, Kefah AH, Abdel Aziz H (2008). . Neurol India. 56 (2): 214—6. doi:10.4103/0028-3886.42013. PMID 18688160. Архів оригіналу за 6 квітня 2018. Процитовано 7 вересня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом ()(англ.) - James Goodwin, MD. . Medscape. Архів оригіналу за 12 вересня 2014. Процитовано 7 вересня 2014.(англ.)
- James Goodwin, MD. . Medscape. Архів оригіналу за 12 вересня 2014. Процитовано 12 вересня 2014.(англ.)
- Brainin, 2009, с. 128.
- S. W. Seo, J. H. Heo, K. Y. Lee, W. C. Shin, D. I. Chang, S. M. Kim, K. Heo (2001). Localization of Claude's Syndrome Clarified. Neurology. 57 (12): 2304—2307. doi:10.1212/WNL.57.12.2304.
{{}}
: Перевірте значення|doi=
()(англ.) - Ted L Tewfik, MD; Chief Editor: Arlen D Meyers, MD. Trigeminal Nerve Anatomy. Архів оригіналу за 11 липня 2013. Процитовано 23 березня 2013. (англ.)
- Gorlin, 2001, с. 742.
- Gorlin, 2001, с. 741.
- Steven Yeh and Rod Foroozan (2004). (PDF). Current Opinion in Ophthalmology. 15 (6): 490—498. doi:10.1097/01.icu.0000144387.12739.9c. Архів оригіналу (PDF) за 22 грудня 2014. Процитовано 21 вересня 2014.(англ.)(PDF)
- J. P. Shaw (1992). A history of the enumeration of the cranial nerves by European and British anatomists from the time of Galen to 1895, with comments on nomenclature. Clinical Anatomy. 5 (6): 464—484. doi:10.1002/ca.980050607.(англ.)
Джерела
Українські
- Головацький А. С., Черкасов В. Г., Сапін М. Р., Парахін А. І. Анатомія людини у трьох томах. — Вінниця : Нова Книга, 2009. — Т. 3. — 376 с. — 4000 прим. прим. — .
Іноземні
- Linda Willson-Pawells, Elizabeth J Akesson, Patricia A. Stewart. Cranial Nerves in Health and Disease. — 2nd edition. — London : BC Decker Inc, 2002. — 245 с. — . (англ.)
- Ann B. Butler, William Hodos. Comparative Vertebrate Neuroanatomy: Evolution and Adaption. — New Jersey : John Wiley & sons, inc, 2005. — 744 с. — . (англ.)
- Devin K. Binder, D. Christian Sonne, Nancy J. Aschbeln. Cranial Nerves: Anatomy, Pathology, Imaging. — New York : Thieme Medical Publisher, 2010. — 248 с. — . (англ.)
- Nima Mowzoon, MD, Kelly D. Flemming, MD. Neurology Board Review: An Illustrated Study Guide. — New York : Mayo Clinic Scientific Press, 2007. — 1024 с. — . (англ.)
- Mark Mumenthaler, Heinrich Mattle. Fundamentals of Neurology. — New York : Thieme Medical Publishers, 2006. — 294 с. — . (англ.)
- Michael Brainin, Wolf-Dieter Heiss. Textbook of Stroke Medicine. — New York : Cambridge University Press, 2009. — 336 с. — . (англ.)
- Robert J, Gorlin. Syndromes of the Head and Neck, Fourth Edition. — New York : Oxford University Press, 2001. — 1132 с. — . (англ.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Окоруховий нерв |
- Анатомія окорухового нерва [ 10 серпня 2014 у Wayback Machine.] (англ.)
- Нейропатія окорухового нерва [ 13 вересня 2014 у Wayback Machine.] (англ.)
Ця стаття належить до української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Okoruhovij nerv lat nervus oculomotorius III para cherepnih nerviv u lyudini ta inshih hrebetnih Nerv ye ruhovim vin mistit somatomotorni volokna do m yaziv ta vegetativni parasimpatichni visceromotorni volokna Innervuye bilshist okoruhovih m yaziv okrim verhnogo kosogo ta bichnogo pryamogo m yaziv oka za sho i otrimav svoyu nazvu a takozh lat musculus levator palpebrae superioris m yaz zvuzhuvach zinici lat musculus sphincter pupillae ta vijkovij m yaz lat musculus ciliaris Okrim cogo okoruhovij nerv ye chastinoyu skladnoyi sistemi stabilizaciyi zoru optiko kinetichnij nistagm ta vestibulo okulyarnij refleks Pri jogo ushkodzhenni vishe navedeni funkciyi znikayut Okoruhovij nerv Okoruhovij nerv jogo gilki ta zv yazki z CNS Viglyad lyudskogo mozku znizu z pomichenimi cherepnimi nervami Latinska nazva Nervus oculomotorius Grej subject 198 884 MeSH Okoruhovij nervRozvitok u lyudiniCherepni nervi shestitizhnevogo embriona Klasifikaciya okoruhovogo nerva za funkciyeyu zmishanij mistit motorni ta vegetativni volokna ontogenetichna klasifikaciya pov yazanij z somitami cherepnij nerv klinichna klasifikaciya okoruhovij nerv za budovoyu istinnij cherepnij nerv Na p yatomu tizhni gestaciyi mozhna pomititi sukupnist yaki v podalshomu dadut pochatok dvom yadram kaudalna chastina peretvoritsya na a rostralna na yadro okoruhovogo nerva Povnocinne ruhove yadro vdayetsya vizualizuvati priblizno na sorokovij den U period iz seredini somogo po desyatij tizhni yadro nabuvaye svoyeyi skladnoyi strukturi tobto dilitsya na pid yadra z nogo pochinayut vihoditi aksoni do m yaziv yaki budut innervuvatisya nervom Na toj zhe somij tizhden aksoni dosyagayut she ne zrilih m yaziv i dayut kincevi gilochki sho sitkoyu otochuyut ci m yazi Ci gilochki ne ye podibnimi do zrilih yaki pryamuyut do pevnogo m yaza i vidpovidayut za jogo innervaciyu Zrili ta specializovani kincevi gilki pochinayut z yavlyatisya na dvanadcyatomu trinadcyatomu tizhni u toj chas poperedni gilki zaznayut degeneraciyi Na chotirnadcyatomu tizhni vdayetsya vizualizuvati usi specializovani viscero ta somatomotorni gilki Simpatichni volokna mozhna pobachiti na dvadcyat drugomu tizhni Miyelinizaciya nerva rozpochinayetsya na p yatnadcyatomu tizhni ale zavershuyetsya tilki pislya narodzhennya Porivnyalna anatomiyaBudova okoruhovogo nerva odnakova praktichno v usih hrebetnih prote v pevnih vidiv maye deyaki osoblivosti sho v pershu chergu pov yazani z kilkistyu okoruhovih m yaziv Tak u miksin yih zovsim nemaye tomu v nih vidsutnij i okoruhovij nerv U deyakih tvarin nayavna migotliva povika yaku v deyakih ptahiv ta yashirok okrim osnovnogo m yaza m yaz vtyaguvach ochnogo yabluka innervuyetsya vidvidnim nervom ruhayut piramidnij m yaz a v inshih ptahiv amfibij ta reshti reptilij kvadratnij m yaz Obidva m yazi innervuyutsya III paroyu cherepnih nerviv Ribi rodu mayut elektrichnij organ pohidne utvorennya okoruhovih m yaziv yakij voni zastosovuyut dlya napadu na zdobich Popri zminu funkciyi cej organ innervuyetsya okoruhovim nervom Okoruhove yadro u zgadanih rib skladayetsya z somatomotornoyi ta elektromotornoyi dilyanok AnatomiyaShematichna budova yadernogo kompleksu okoruhovogo nerva Yadra Klasichno z okoruhovim nervom pov yazani dva parni yadra yadro okoruhovogo nerva lat nucleus nervi oculomotorii ta dodatkove yadro okoruhovogo nerva lat nucleus accesorrius nervi oculomotori inshi sinonimi yadro Edingera Vestfala abo yadro Yakubovicha Pershe yadro ye somatomotornim i jogo volokna pryamuyut do okoruhovih m yaziv Druge visceromotornim parasimpatichnim i jogo volokna pryamuyut do vijkovogo vuzla a vid nogo do vijkovogo m yaza ta sfinktera zinici Takozh slid zauvazhiti sho parasimpatichni volokna u stovburi rozmisheni na poverhni nerva a somatomotorni vseredini Tomu pri urazhenni nerva spochatku znikaye parasimpatichna innervaciya Taka anatomiya ye zruchnoyu dlya rozuminnya funkcij yader ta yih zapam yatovuvannya Naspravdi zh ci dva yadra mayut skladnu somatotopichnu ta funkcionalnu budovu cherez sho v anglomovnij literaturi chasto vikoristovuyut termin okoruhovij yadernij kompleks angl oculomotor nuclear complex yakij vklyuchaye vsi skladovi yader okoruhovogo nerva i yakij vpershe naviv Varvik u 50 h rokah XX stolittya Tak kozhne okoruhove yadro skladayetsya z dvoh stovpiv nejroniv medialnogo ta lateralnogo Medialna chastina yadra innervuye verhnij pryamij m yaz na protilezhnij storoni Lateralna chastina dilitsya she na tri dilyanki kozhna z yakih vidpovidaye za innervaciyu togo chi inshogo m yaza zadnya chastina innervuye nizhnij pryamij m yaz promizhna nizhnij kosij m yaz perednya priserednij pryamij m yaz Takim chinom kozhne okoruhove yadro mistit chotiri parni skladovi Mizh okoruhovimi yadrami zalyagaye she odna spilna dlya dvoh nerviv chastina centralna Vona innervuye z oboh bokiv Okoruhovij nerv ta jogo spivvidnoshennya z inshimi nervami za Greyem Insha skladova okoruhovogo yadernogo kompleksu ce vlasne yadra Edingera Vestfalya Odnak yihnya struktura tezh neprosta Sprava v tim sho v yadrah nayavni dvi populyaciyi grup nejroniv ti yaki vlasne nadsilayut preganglionarni volokna EWpg ta ti yaki nadsilayut volokna v CNS EWcp Tomu deyaki vcheni dilyat ce yadro na dvi chastini Okrim cih chastin opisuyut she dvi gipotetichni odnak yih viznayut ne vsi naukovci skladovi visceralnoyi chastini kompleksu ce centralne abo neparne yadro lat nucleus impar abo yadro Perliya ta perednoseredinne yadro lat nucleus anteromedianus Yadro Perliya opisane v lyudini ale jogo ridko znahodyat v inshih tvarin Vvazhayetsya sho vono ye centrom akomodaciyi Perednoseredinne yadro ye smuzhkoyu nejroniv rozmishenih speredu do rostralnogo polyusa yadernogo kompleksu Vihid z mozku ta vhid v orbitu Somatomotorni volokna okoruhovogo nerva nizhnij nerv zabarvlenij v rozheve Visceromotorni volokna okoruhovgo nerva Okoruhovij nerv vihodit z odnojmennoyi borozni nizhki mozku lat crus cerebri ta vhodit u mizhnizhkovu yamku lat fossa interpeduncularis Opislya projshovshi mizh verhnoyu mozochkovoyu ta zadnoyu mozkovoyu arteriyami probivaye tverdu obolonu ta vhodit u pecheristu pazuhu lat sinus cavernosus Tut nerv pryamuye po bichnij stinci sinusa Yaksho provesti zriz cherez sinus u frontalnij ploshini to topografichne spivvidnoshennya mizh inshimi nervami v sinusi bude takim bokove i najvishe polozhennya zajmatime okoruhovij nerv nizhche nogo prohoditime blokovij nerv lat nervus trochlearis ale zgodom yihnye vzayemne roztashuvannya pominyayetsya she nizhche budut rozmisheni persha ta druga gilki trijchastogo nerva medialno vid cih dvoh gilok pryamuye ostannij nayavnij v sinusi nerv vidvidnij lat nervus abducens she medialnishe vid nogo pryamuye vnutrishnya sonna arteriya Topografiyu sinusa vazhlivo znati dlya bezpechnogo provedennya operacij na nomu ta rozuminnya proyaviv patologichnih procesiv yaki tut lokalizuyutsya Iz sinusa cherez lat fissura orbitalis superior nerv potraplyaye v orbitu ta odrazu dilitsya na dvi vishidnu verhnyu lat ramus superior ta nizhidnu nizhnyu lat ramus inferior gilki Obidvi gilki prohodyat cherez spilne suhozhilkove kilce okoruhovih m yaziv Kincevi gilki Do skladu verhnoyi gilki vhodyat suto motorni volokna yaki pryamuyut do lat musculus rectus superior ta m yaza pidijmacha verhnoyi poviki Nizhnya gilka zmishana Ruhovi volokna pryamuyut do lat musculus rectus inferior lat musculus rectus medialis ta lat musculus obliquus inferior Parasimpatichni volokna deyakij vidrizok pryamuyut razom iz gilochkoyu do nizhnogo kosogo m yaza Nadali parasimpatichni volokna napravlyayutsya do vijkovogo vuzla shodo vuzla voni ye peredvuzlovimi voloknami i utvoryuyut jogo parasimpatichnij korinec Opislya peredvuzlovi volokna pereklyuchayutsya na zavuzlovi yaki v kilkosti vid vosmi do desyati pryamuyut do sfinktera zinici ta vijkovogo m yaza Viddili Dlya krashogo rozuminnya togo chi inshogo ushkodzhennya nerviv i simptomiv yaki pri comu vinikayut anatomi ta klinicisti vikoristovuyut takij podil nerva na segmenti Nazva segmentu Roztashuvannya Pov yazani anatomichni utvori Primitki Yadernij Yadra v serednomu mozku Puchkovij fascikulyarnij Volokna nerva v stovburi mozku Chervone yadro piramidni ta ekstrapiramidni shlyahi Pidpavutinnij Volokna nerva pislya vihodu zi stovbura i pered vhodom do kavernoznogo sinusa Pecheristij Chastina nerva v sinusi do vhodu v orbitu Vidvidnij blokovij ochnij nervi Ochnoyamkovij Chastina nerva v orbiti v tomu chisli kincevi gilki Optichnij vidvidnij blokovij ochnij i jogo gilki nervi Shlyahi Oskilki nerv skladayetsya z visceromotornih parasimpatichnih ta somatomotornih ruhovih volokon to vin pov yazanij iz dvoma shlyahami Dlya vsih cherepnih nerviv motornij shlyah ye dvonejronnim i maye nazvu kirkovo yadernogo shlyahu lat tractus corticonuclearis Yaksho vrahuvati sho volokna pryamuyut do pevnogo m yaza m yaziv to nazva shlyahu ye kirkovo m yazovij lat corticomuscularis pershij nejron mistitsya v precentralnij zvivini drugij nejron mistit v yadri okoruhovogo nerva Parasimpatichnij shlyah ye trinejronnim yaksho vrahovuvati zv yazok z koroyu to chotirinejronnij pershij nejron mistitsya v gipotalamusi drugij nejron dodatkovogo yadra okoruhovogo nerva tretij nejron vijkovogo vuzla Volokna sho pryamuyut do vuzla ye peredvuzlovimi a ti sho vihodyat iz nogo zavuzlovimi Krovopostachannya Pochatkovij viddil okoruhovogo nerva krovopostachayetsya gilochkami vid zadnoyi mozkovoyi arteriyi Isnuyut varianti koli ci gilochki vidhodyat bezposeredno vid osnovnoyi arteriyi Cej pochatkovij viddil prostyagayetsya vid vihodu nerva zi stovbura do spoluchennya zadnoyi mozkovoyi ta Viddil vid cogo miscya do vhodu v sinus sudin ne otrimuye U pazusi nerv krovopostachayetsya arteriyeyu pokrivu mozochku gilochkoyu abo abo vid nepostijnogo obolonno pid yazikovogo stovbura U dilyanci pecheristoyi pazuhi ta verhnoyi ochnoyi shilini nerv krovopostachayetsya vid perednobichnogo stovbura vnutrishnoyi sonnoyi arteriyi FunkciyiRuhi ochej Dokladnishe Sama nazva nerva govorit za osnovnu funkciyu yaku vin vikonuye ce ruh ochnim yablukom Iz shesti okoruhovih m yaziv III paroyu innervuyetsya chotiri yaki vidpovidayut za taki ruhi Addukciya abo privedennya ruh ochnogo yabluka v napryamku do nosa yakij zabezpechuyetsya medialnim pryamim m yazom Infradukciya abo opuskannya ochnogo yabluka zabezpechuyetsya nizhnim pryamim m yazom Supradukciya abo pidnyattya ochnogo yabluka zabezpechuyetsya verhnim pryamim m yazom Eksiklodukciya ce zmishennya verhnogo polyusu ochnogo yabluka do serednoyi liniyi zabezpechuyetsya nizhnim kosim m yazom Addukciya viglyad zverhu Infradukciya viglyad zverhu Supradukciya viglyad zverhu Eksicklodukciya viglyad znizu Okrim ruhu ochej nerv cherez innervaciyu m yaza pidijmacha verhnoyi poviki zabezpechuye ruh verhnoyi poviki Opto kinetichnij refleks Duzhe vazhlivim dlya krashogo zoru ye inkoli jogo nazivayut zaliznichnim nistagmom chi opto kinetichnim refleksom Prikladom nistagmu ye sposterezhennya za lokomotivom spochatku ochi pryamuyut za odnim vagonom opislya shvidko pereklyuchayutsya na inshij i tak po cherzi na vsi vagoni Za svoyeyu suttyu vin duzhe shozhij do vestibulo okulyarnogo refleksu ochi ruhayutsya v protilezhnu do ruhu golovi storonu odnak aferentnoyu skladovoyu jogo ye zorovij nerv Volokna cogo nerva pryamuyuchi do yadra zorovogo shlyahu v pretektumi ta do dodatkovih zorovih yader formuyut aferentnu lanku refleksa Dali signal pryamuye do prisinkovih yader za poserednictva mozochka a opislya do motonejroniv nerviv sho innervuyut m yazi ochej III IV VI Zinichnij refleks ta akomodaciya Dokladnishe ta Akomodaciya oka Zinichnij refleks polyagaye u zvuzhenni zinici pri yiyi bilshomu osvitlenni ta u rozshirenni pri nestachi svitla vse ce spryamovano na zabezpechennya bilshoyi gostroti zoru Aferentnoyu lankoyu refleksu ye zorovij nerv Jogo volokna pryamuyut do Vid cogo anatomichnogo utvoru volokna pryamuyut do oboh yader Edingera Vestfalya i dali v skladi okoruhovogo nerva do vijkovogo vuzla de pereklyuchayutsya na pislyavuzlovi volokna sho bezposeredno pryamuyut do sfinktera zinici Oskilki volokna vid pretektuma pryamuyut do obidvoh parasimpatichnih yader okoruhovogo nerva to nevazhlivo chi osvitlyuyetsya odne oko chi dva v bud yakomu vipadku reaguvati povinni dvi zinici spivdruzhnya reakciya na svitlo Akomodaciya polyagaye v zmini krivini krishtalika dlya krashogo bachennya na blizkih ta dalekih distanciyah Eferentnoyu lankoyu ye okoruhovij nerv jogo visceromotorna skladova aferentnoyu zorovij nerv Shlyah yakim pryamuye signal vid potilichnoyi chastki kirkovij zorovij analizator do yader Edingera Vestfala vivchenij malo Pri potrebi bachiti na duzhe blizkih vidstanyah okrim akomodaciyi vidbuvayetsya konvergenciya zvedennya ochej do nosa ta zvuzhuyetsya zinicya Vidsutnist reakciyi zinici na svitlo pri zberezheni na konvergenciyu ta akomodaciyu i protilezhna situaciya ye osnovoyu pryamogo ta nepryamogo Shema vestibulo prisinkovogo refleksu Vestibulo okulyarnij refleks Dokladnishe Vestibulo okulyarnij refleks proyavlyayetsya u zvernenni ochej v protilezhnij bik obertannyu tobto koli shiya i golova povertayutsya vpravo ochi zverneni livoruch koli golova pryamuye vniz ochi zverneni vgoru Take vminnya zabezpechuyetsya skladnoyu kooperaciyeyu viddiliv CNS z yakih osnovnu rol vikonuyut vestibulyarna sistema ta III IV i VI pari cherepnih nerviv Zmina polozhennya golovi podraznyuye dlya prikladu beretsya malyunok yaki pov yazani z VIII paroyu cherepnih nerviv Dijshovshi do dekilka shlyahiv pryamuyut do a kontrlateralnogo na malyunku ce live yadro b vid nogo cherez medialnij pozdovzhnij puchok do kontralateralnogo yadra okoruhovogo nerva do chastini sho innervuye medialnij pryamij m yaz na malyunku ce prave yadro v isnuye pryamij shlyah shlyah Dajtera vid prisinkovih yader do yadra okoruhovogo nerva na tij zhe storoni Reshta yader ta pid yader ingibuyutsya Takim chinom pri povoroti golovi pravoruch ochi povertatimutsya livoruch KlinikaZauvazhte Vikipediya ne daye medichnih porad Yaksho u vas vinikli problemi zi zdorov yam zvernitsya do likarya Zovnishni videofajli Klinichni testi Testuvannya II III IV ta VI par cherepnih nerviv angl Diagnostika ta simptomi Paralich pravogo okoruhovogo nerva v litnoyi kitayanki ptoz ta nemozhlivist ruhati pravim ochnim yablukom do seredini pri poglyadi vlivo Klinichna perevirka stanu okoruhovogo nerva ye duzhe vazhlivoyu oskilki daye uyavlennya pro roztashuvannya patologichnogo vognisha v sistemi okoruhovogo nerva Funkciyu okoruhovogo nerva pereviryayut za chotirma osnovnimi kriteriyami ruh ochnim yablukom zinichnij refleks akomodaciya z konvergenciyeyu ta poziciya verhnoyi poviki Najpershimi v ochi kidayutsya poziciya verhnoyi poviki ta roztashuvannya ochnogo yabluka Pri urazhenni stovbura na boci urazhennya vinikatime ptoz odnobichnij pri urazhenni centralnoyi chastini okoruhovogo yadra dvobichnij ptoz pri urazhenni yadra yake ne zachipaye ciyeyi dilyanki ptoz bude vidsutnij Poziciya ochnogo yabluka mozhe vkazati yakij z nerviv sho innervuyut okoruhovi m yazi ye urazhenij U vipadku urazhennya nervovogo stovbura na boci jogo urazhennya bude sposterigatisya rozbizhna kosookist oko divitimetsya vbik ti vniz Pri urazhenni yadra na boci jogo urazhennya ne bude zmogi privesti ta v menshij miri opustiti oko a na protilezhnomu boci sposterigatimetsya nemozhlivist pidnyati oko U hvorogo vinikatime diplopiya Zinichnij refleks polyagaye u reakciyi zvuzhenni zinici na diyu svitla Refleks mozhe buti pryamim koli svityat na zinicyu yaku testuyut ta oposeredkovanim svityat na protilezhnu zinicyu U bud yakomu vipadku zinicya po obidva boki povinna reaguvati na podraznik I u vipadku urazhennya yadra i u vipadku poshkodzhennya nerva na boci urazhennya zinicya ne reaguvatime na svitlo i bude rozshirenoyu Akomodaciya pereviryayetsya razom iz konvergenciyeyu Privodyachi palec do nosa paciyenta v normi sposterigayetsya abdukciya oboh ochej rozshirennya zinici ta potribno zapitati u paciyenta krasha chitkist zobrazhennya palcya pered nosom Na osnovi nayavnih simptomiv viznachayut priblizne misce urazhennya ce misce pidtverdzhuyut MRT yake dozvolyaye vizualizuvati vognishe zrozumiti yakoyi vono prirodi rozmiru tochnoyi lokalizaciyi Lokalizaciya U tablici navedeno miscya ushkodzhennya riznih viddiliv nerva i yih mozhlivi proyavi Dilyanka urazhennya Viglyad porushennya Kinceva gilochka verhnya abo nizhnya Porushennya innervaciyi m yaziv do yakih pryamuye cya gilochka vipadinnya parasimpatichnoyi innervaciyi u razi poshkodzhennya nizhnoyi gilki Osnovnij stovbur poshkodzhennya mozhe vinikati v pidpavutinnomu prostori v pecheristij pazusi u verhnij ochnij shilini Povne vipadinnya innervaciyi nerva z boku urazhennya ptoz rozbizhna kosina paralich ochnogo yabluka midriaz Ushkodzhennya v stovburi golovnogo mozku Alternuyuchi sindromi plyus minus sindrom Yaderne ushkodzhennya Vipadinnya funkciyi sho zabezpechuyetsya yadrom buvaye obmezhene koli poshkodzhene odne yadro pid yaderne ushkodzhennya chastini yadra ta mozhe zahoplyuvati dekilka yader Patologiyi Sindrom Argajlya Robertsona Dokladnishe Pid sindromom Argajlya Robertsona rozumiyut nastupnij simptomokompleks desho zvuzheni zinici yaki zvuzhuyutsya she bilshe pri konvergenciyi odnak ne zvuzhuyutsya pri osvitlenni Zazvichaj ye oznakoyu zapushenogo nejrosifilisu Isnuye she j nepryamij sindrom Argajlya Robertsona pri yakomu zinici reaguvatimut na svitlo ale ne zvuzhuvatimutsya pri konvergenciyi i chasto sposterigayetsya pri encefaliti Ekonomo Prichini sindromu do kincya ne z yasovano Ye dvi osnovni dumki naukovciv Odni vvazhayut sho poshkodzhuyetsya internejron serednogo mozku yakij funkcionalno poyednuye nejroni yadra Edingera Vestfalya z ganglionarnimi klitinami sitkivki shlyah sho vidpovidaye za zvuzhennya pri konvergenciyi pri comu ne poshkodzhuyetsya Insha chastina vchenih vvazhaye sho patologichne vognishe lokalizovano u vijkovomu vuzli Paralich okoruhovogo nerva Dokladnishe Paralich okoruhovogo nerva abo nejropatiya okoruhovogo nerva ye osnovnim zahvoryuvannyam pov yazanim z III paroyu nerviv Vona mozhe viklikatisya riznomanitnimi chinnikami porushennyam krovoobigu vrodzhenimi vadami rozvitku nerva infekciyami puhlinami endokrinnimi rozladami zapalnimi procesami Rozriznyayut vrodzhenu ta nabutu nejropatiyi Prichini vrodzhenoyi nejropatiyi do kincya ne z yasovani bud yake ushkodzhennya nerva pid chas embrionalnogo rozvitku jogo gipo abo anaplaziya ye prichinami takoyi nejropatiyi Paralich okoruhovogo nerva vinikatime pri ushkodzhenni bud yakogo viddilu nerva riznitimutsya tilki proyavi pochinayuchi vid malopomitnogo vipadinnya yakoyis odniyeyi funkciyi zakinchuyuchi povnoyu vtratoyu innervaciyi Osnovnoyu prichinoyu nejropatiyi ye problemi krovoobigu insulti kompresiyi stovbura puhlini yaki proyavlyatimutsya pevnim sindromom Topografiya sindromu Vebera Z okoruhovimi yadrom pov yazanij ryad mezencefalnih Najchastishe voni vinikayut pri porushenni krovotoku ishemichnomu abo gemoragichnomu insultah i ridshe z inshih prichin proyavlyayetsya okoruhovim paralichem na storoni urazhennya ta gemiplegiyeyu na protilezhnij storoni Anatomichni strukturi yaki ushkodzhuyutsya okoruhovij nerv u stovburi mozku ta vinikaye pri urazhenni fascikulyarnogo viddilu okoruhovogo nerva ta verhnoyi nizhki mozochka Proyavlyatimetsya okoruhovim paralichem na storoni poshkodzhennya ta ataksiyeyu na protilezhnij chastini tila Anatomichni utvori sho piddayutsya patologichnomu vplivu yadro okoruhovogo nerva ta volokna verhnoyi mozochkovoyi nizhki pid chervonim yadrom harakterizuyetsya paralichem okoruhovogo nerva na storoni poshkodzhennya ta ataksiyeyu tremorom ta paralichem na protilezhnij storoni tila Do patalogichnogo procesu zaluchayutsya chastina okoruhovogo nerva v stovburi mozku chervone yadro mozochkovi ta kortiko spinalni shlyahi vinikaye pri ushkodzhenni volokon okoruhovogo nerva v stovburi mozku ta mozochkovih shlyahiv Viyavlyatimetsya paralichem okoruhovogo nerva ta ataksiyeyu na storoni urazhennya Ye sindromi yaki ne vidnosyatsya do alternuyuchih ale vinikayut v chastinah nerva yaki roztashovani v CNS abo gemibazalnij sindrom nealternuyuchij sindrom prote pov yazanij z poshkodzhennyam nerviv v CNS Proyavlyatimetsya vipadinnyam funkciyi cherepnih nerviv minimum sim nerviv na boci urazhennya She odin nealternuyuchij sindrom yakij pov yazanij zi stovburovoyu chastinoyu nerva pri yakomu na storoni urazhennya vinikatime ptoz a na protilezhnij storoni protilezhna situaciya Vinikaye cherez ushkodzhennya ingibuyuchih ta aktivuyuchih volokon do chastini okoruhovogo kompleksu sho innervuye m yazi pidijmachi povik Kavernoznij sinus i roztashuvannya riznih anatomichnih utvoriv v nomu Cherez rozvitok patologichnogo procesu v pecheristij pazusi okoruhovij nerv mozhe buti vtyagnenim u taki sindromi granulematozne zapalennya kavernoznogo sinusa Bude proyavlyatisya rozladami vsih okoruhovih nerviv III IV VI U proces takozh zaluchayetsya ochnij nerv gilka trijchastogo nerva v dilyanci yakogo vidchuvatimetsya bil sindrom yakij klinichno ne vidriznyayetsya vid poperednogo ale sprichinyayut jogo inshi faktori puhlini anevrizma vnutrishnoyi sonnoyi Po suti sindrom Toloza Ganta ye pidvidom sindromu kavernoznogo sinusa Takozh zalezhno vid chastini urazhennya sinusa rozriznyayut sindrom Fua koli v patologichnij proces zaluchena bichna stinka ta sindrom Dzheffersona koli proces rozvivayetsya v porozhnini sinusa Ye sindromi pov yazani z poshkodzhennyam na dilyanci orbiti osoblivo yiyi vhodu abo sindrom Rollye sindrom iz zaluchennyam ochnogo ta verhnoshelepnogo okoruhovogo blokovogo ta vidvidnogo nerviv Bil na dilyanci innervaciyi dvoh pershih ta oftalmoplegiya ye osnovnimi simptomami sindromu Proces mozhe perehoditi i na zorovij nerv i proyavlyatisya riznogo stupenya vtratoyu zoru abo sindrom Roshena Devinyu usi ti sami simptomi okrim vtrati zoru abo sindrom Zhako Zhako Negri viyavlyatimetsya vipadinnyam funkciyi II VI nerviv na boci urazhennya Slid vidznachiti sho vishe nazvani tri sindromi ye vazhkimi dlya diferenciaciyi i tomu chasto vzhivayutsya yak sinonimi Istoriya vidkrittya ta najmenuvannyaVpershe pid tretim nomerom nerv vistupiv u klasifikaciyi Tomasa Villisa na malyunku Vin takozh vpershe opisav korotki vijkovi nervi Okoruhovij nerv vpershe buv opisanij Galenom ta zajnyav druge misce v jogo klasifikaciyi sho skladalasya z semi cherepnih nerviv Galen ne dav nazvi comu nervu ale opisav sho jogo kincevi gilki rozgaluzhuyutsya v m yazah dovkola ochej Takij poglyad na okoruhovij nerv buli nezminnim protyagom dobi Rimskoyi imperiyi ta Serednovichchya Prichinami cogo buli zaborona na roztini til yedinimi vinyatkami buli trupi zlochinciv abo lyudej yaki pomerli vid hvorobi Iz pochatkom pershih roztiniv bilshist anatomistiv tilki pidtverdili funkciyu okoruhovogo nerva Mundinus pisav pro gilki nerva vadunt ad oculos ad movendum pryamuyut do ochej i ruhayut nimi pisav musculi oculum moventes ruhayut m yazami ochej U klasifikaciyah cherepnih nerviv togochasnih anatomiv nomer nerva ne zminyuvavsya i sliduvav tradiciyam Galena Yedinim vinyatkom ye klasifikaciya 1502 roku vin vidav pracyu Historia corporis humani u chetvertomu tomi vin vkazuye drugoyu paroyu cherepnih nerviv soyuz dvoh nerviv zorovogo ta okoruhovogo Vpershe tretim u spisku nerv stav u klasifikaciyi 1664 roku v roboti Cerebri anatome Vin takozh vpershe opisav korotki vijkovi nervi Tretim vin zalishivsya i v klasifikaciyi zagalnoprijnyata klasifikaciya na sogodni 1701 roku Shaher a zgodom Vinslov 1732 ta Galler 1743 detalno opisali anatomiyu ta zv yazki vijkovogo vuzla ta volokon sho pryamuyut vid nogo Mak 1815 roku vidznachiv dilyataciyu zinici pri pererizanni vijkovih nerviv Parasimpatichne yadro bulo vpershe opisane 1854 roku Yakubovichem prote vono nazvane na chest ta yaki detalno jogo opisali 1885 ta 1887 roku vidpovidno Shodo nazvi oculomotorius to ce slovo ne zustrichalosya v klasichnij latinskij movi i ye neologizmom Vono skladayetsya z dvoh latinskih sliv oko lat oculus ta ruhati lat motore Taku nazvu nervu vpershe dav Pfeffinger 1783 roku Ostatochno nazvu nerva zatverdili pri prijnyatti pershoyi mizhnarodnoyi anatomichnoyi nomenklaturi 1895 roku 1997 roku anatomichnu nomenklaturu pereglyadali vostannye nazva zalishilasya nezminnoyu VinoskiWillson Pawells 2002 s 50 Butler 2005 s 214 Matthew C Davis Christoph J Griessenauer 2014 The naming of the cranial nerves A historical review Clinical Anatomy 27 1 14 19 doi 10 1002 ca 22345 PMID 24323823 angl Willson Pawells 2002 s 55 Willson Pawells 2002 s 232 234 Jonathan J Dutton Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2014 Procitovano 31 serpnya 2014 angl Butler 2005 s 215 Butler 2005 s 217 Golovackij 2009 s 14 15 MICHAEL X REPKA and MARSHALL M PARKS Duane s ophtalmology Arhiv originalu za 2 kvitnya 2015 Procitovano 8 veresnya 2014 angl Willson Pawells 2002 s 53 Mowzoon 2007 s 91 Tamas Kozicz Jackson C Bittencourt Paul J May THE EDINGER WESTPHAL NUCLEUS A HISTORICAL STRUCTURAL AND FUNCTIONAL PERSPECTIVE ON A DICHOTOMOUS TERMINOLOGY PubMed Procitovano 6 veresnya 2014 angl Binder 2010 s 25 Willson Pawells 2002 s 52 Willson Pawells 2002 s 54 James Goodwin MD Medscape Arhiv originalu za 13 veresnya 2014 Procitovano 7 veresnya 2014 angl Mumenthaler 2006 s 190 Willson Pawells 2002 s 51 Augustin Ozanne MD 2008 Arterial Vascularization of the Cranial Nerves Neuroimaging Clinics of North America 18 2 431 439 doi 10 1016 j nic 2007 12 010 angl Mark Cahill John Bannigan Peter Eustace 1996 Anatomy of the extraneural blood supply to the intracranial oculomotor nerve British Journal of Ophthalmology 80 2 177 181 doi 10 1136 bjo 80 2 177 PMID 8814752 angl Willson Pawells 2002 s 229 Mowzoon 2007 s 115 Willson Pawells 2002 s 234 Willson Pawells 2002 s 58 59 Willson Pawells 2002 s 67 Pearce JM 2004 J Neurol Neurosurg Psychiatr 75 9 1345 doi 10 1136 jnnp 2003 014225 PMC 1739227 PMID 15314131 Arhiv originalu za 16 grudnya 2005 Procitovano 9 veresnya 2014 angl P Thompson H Stanley MD Kardon Randy H MD PhD 2006 Journal of Neuro Ophthalmology 26 2 134 138 doi 10 1097 01 wno 0000222971 09745 91 Arhiv originalu za 10 veresnya 2014 Procitovano 9 veresnya 2014 angl Mowzoon 2007 s 101 Mumenthaler 2006 s 186 Willson Pawells 2002 s 64 Mowzoon 2007 s 92 Richard D Sanders Cranial Nerves III IV and VI Procitovano 10 veresnya 2014 angl Mumenthaler 2006 s 189 190 Willson Pawells 2002 s 65 66 Mumenthaler 2006 s 194 Mowzoon 2007 s 114 Mumenthaler 2006 s 193 194 Mohammad J Kefah AH Abdel Aziz H 2008 Neurol India 56 2 214 6 doi 10 4103 0028 3886 42013 PMID 18688160 Arhiv originalu za 6 kvitnya 2018 Procitovano 7 veresnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya angl James Goodwin MD Medscape Arhiv originalu za 12 veresnya 2014 Procitovano 7 veresnya 2014 angl James Goodwin MD Medscape Arhiv originalu za 12 veresnya 2014 Procitovano 12 veresnya 2014 angl Brainin 2009 s 128 S W Seo J H Heo K Y Lee W C Shin D I Chang S M Kim K Heo 2001 Localization of Claude s Syndrome Clarified Neurology 57 12 2304 2307 doi 10 1212 WNL 57 12 2304 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Perevirte znachennya doi dovidka angl Ted L Tewfik MD Chief Editor Arlen D Meyers MD Trigeminal Nerve Anatomy Arhiv originalu za 11 lipnya 2013 Procitovano 23 bereznya 2013 angl Gorlin 2001 s 742 Gorlin 2001 s 741 Steven Yeh and Rod Foroozan 2004 PDF Current Opinion in Ophthalmology 15 6 490 498 doi 10 1097 01 icu 0000144387 12739 9c Arhiv originalu PDF za 22 grudnya 2014 Procitovano 21 veresnya 2014 angl PDF J P Shaw 1992 A history of the enumeration of the cranial nerves by European and British anatomists from the time of Galen to 1895 with comments on nomenclature Clinical Anatomy 5 6 464 484 doi 10 1002 ca 980050607 angl DzherelaUkrayinski Golovackij A S Cherkasov V G Sapin M R Parahin A I Anatomiya lyudini u troh tomah Vinnicya Nova Kniga 2009 T 3 376 s 4000 prim prim ISBN 978 966 382 181 8 Inozemni Linda Willson Pawells Elizabeth J Akesson Patricia A Stewart Cranial Nerves in Health and Disease 2nd edition London BC Decker Inc 2002 245 s ISBN 1 55009 164 6 angl Ann B Butler William Hodos Comparative Vertebrate Neuroanatomy Evolution and Adaption New Jersey John Wiley amp sons inc 2005 744 s ISBN 978 0471210054 angl Devin K Binder D Christian Sonne Nancy J Aschbeln Cranial Nerves Anatomy Pathology Imaging New York Thieme Medical Publisher 2010 248 s ISBN 978 1 58890 402 7 angl Nima Mowzoon MD Kelly D Flemming MD Neurology Board Review An Illustrated Study Guide New York Mayo Clinic Scientific Press 2007 1024 s ISBN 978 0 8493 3791 8 angl Mark Mumenthaler Heinrich Mattle Fundamentals of Neurology New York Thieme Medical Publishers 2006 294 s ISBN 978 1588904508 angl Michael Brainin Wolf Dieter Heiss Textbook of Stroke Medicine New York Cambridge University Press 2009 336 s ISBN 978 0521518260 angl Robert J Gorlin Syndromes of the Head and Neck Fourth Edition New York Oxford University Press 2001 1132 s ISBN 9780195118612 angl PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Okoruhovij nerv Anatomiya okoruhovogo nerva 10 serpnya 2014 u Wayback Machine angl Nejropatiya okoruhovogo nerva 13 veresnya 2014 u Wayback Machine angl Cya stattya nalezhit do dobrih statej ukrayinskoyi Vikipediyi