Паличка — клітина-фоторецептор сітківки ока, що відповідає за реєстрацію малоінтенсивного світла й за чорно-білий зір. За кольоровий зір відповідають фоторецептори іншого типу, які називаються колбочками. Палички розташовані густіше в зовнішніх областях сітківки, а тому важливі для периферійного зору. У сітківці людського ока приблизно 120 млн паличок.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEyTDFKbGRHbHVZUzFrYVdGbmNtRnRMbk4yWnk4eU1qQndlQzFTWlhScGJtRXRaR2xoWjNKaGJTNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
Будова й принцип дії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUzTDFKdlpGOURaV3hzTG5OMlp5OHlNREJ3ZUMxU2IyUmZRMlZzYkM1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Палички вужчі, ніж колбочки, але в основному структура обох типів фоторецепторів подібна. Пігмент розташований на зовнішньому кінці, на пігментному епітелії. В цьому кінці є стопка дисків. Площа фоторецепторного пігмента велика, чим зумовлена чутливість до світла. Світлочутливий пігмент у паличках лише одного типу, а не трьох, як у колбочках, тому палички не забезпечують розрізнення кольорів. Пігмент називається родопсином.
Як і колбочки, палички мають синаптичне закінчення, внутрішний сегмент і зовнішній сегмент. Синаптичне закінчення формує синапс із іншим нейроном, наприклад, біполярною клітиною. Внутрішній та зовнішній сегмент з'єднані між собою війкою . Органели клітини та її ядро містяться у внутнішньому сегменті, тоді як зовнішній, повернутий у глибину ока, містить світлочутливий матеріал.
Див. також
Виноски
- Human Physiology and Mechanisms of Disease by Arthur C. Guyton (1992) p.373
- Kandel E.R., Schwartz, J.H., Jessell, T.M. (2000). Principles of Neural Science, 4th ed., pp.507-513. McGraw-Hill, New York.
- «Photoreception» McGraw-Hill Encyclopedia of Science & Technology, vol. 13, p.460 2007
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Palichka klitina fotoreceptor sitkivki oka sho vidpovidaye za reyestraciyu malointensivnogo svitla j za chorno bilij zir Za kolorovij zir vidpovidayut fotoreceptori inshogo tipu yaki nazivayutsya kolbochkami Palichki roztashovani gustishe v zovnishnih oblastyah sitkivki a tomu vazhlivi dlya periferijnogo zoru U sitkivci lyudskogo oka priblizno 120 mln palichok Roztashuvannya palichok u sitkivci U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Palichka kirilicya Zapit Palichki perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Budova j princip diyiBudova palichki Palichki vuzhchi nizh kolbochki ale v osnovnomu struktura oboh tipiv fotoreceptoriv podibna Pigment roztashovanij na zovnishnomu kinci na pigmentnomu epiteliyi V comu kinci ye stopka diskiv Plosha fotoreceptornogo pigmenta velika chim zumovlena chutlivist do svitla Svitlochutlivij pigment u palichkah lishe odnogo tipu a ne troh yak u kolbochkah tomu palichki ne zabezpechuyut rozriznennya koloriv Pigment nazivayetsya rodopsinom Yak i kolbochki palichki mayut sinaptichne zakinchennya vnutrishnij segment i zovnishnij segment Sinaptichne zakinchennya formuye sinaps iz inshim nejronom napriklad bipolyarnoyu klitinoyu Vnutrishnij ta zovnishnij segment z yednani mizh soboyu vijkoyu Organeli klitini ta yiyi yadro mistyatsya u vnutnishnomu segmenti todi yak zovnishnij povernutij u glibinu oka mistit svitlochutlivij material Div takozhKolbochka SitkivkaVinoskiHuman Physiology and Mechanisms of Disease by Arthur C Guyton 1992 p 373 Kandel E R Schwartz J H Jessell T M 2000 Principles of Neural Science 4th ed pp 507 513 McGraw Hill New York Photoreception McGraw Hill Encyclopedia of Science amp Technology vol 13 p 460 2007