Мозкові оболони (лат. meninges) — три мембрани, які оточують головний і спинний мозки. У ссавців виділяють м'яку, павутинну і тверду оболони, при цьому щодо сукупності м'якої і павутинної вживається загальний термін «лептоменінкс» (leptomeninx). Спинномозкова рідина заключена в простір між павутинною і м'якою оболонами. Основною функцією оболон є захист центральної нервової системи.
Мозкові оболони | |
---|---|
![]() | |
Деталі | |
Артерія | , , , гілка , |
Нерв | , остистий нерв (менінгеальна гілка нижньощелепного нерва) |
Ідентифікатори | |
Латина | Meninges |
MeSH | D008578 |
TA98 | A14.1.01.001 |
TA2 | 5369 |
FMA | 231572 |
Анатомічна термінологія [редагувати у Вікіданих] |
Назва
Латинський термін meninges (однина meninx) походить від дав.-гр. μῆνιγξ («перетинка», «мембрана»).
З початку 2000-х років рекомендують для використання в українській медичній термінології термін «мозкові оболони», для означення всіх інших (райдужної, слизових тощо) і надалі рекомендують використовувати термін «оболонки».
Будова
Оболони головного і спинного мозку є безпосереднім продовженням одні одних, а межею між ними слугує великий отвір потиличної кістки.
М'яка оболона
М'яка, або судинна, оболона (лат. ріа mater) — внутрішня з трьох оболон. Дуже ніжна мембрана, яка щільно прилягає до поверхні головного і спинного мозку, точно слідуючи всім нерівностям (звивинам і борознам). Складається з фіброзної тканини, покритої із зовнішньої поверхні шаром плоских клітин, що вважаються непроникними для рідини. М'яка оболона вся пронизана кровоносними судинами, які живлять головний і спинний мозок.
М'яка оболона головного мозку (лат. ріа mater encephali) безпосередньо прилягає до речовини мозку, заходить у всі борозни, покриває всі звивини. Складається вона з пухкої сполучної тканини, в якій розгалужуються численні судини, що живлять мозок. Від судинної оболони відходять тоненькі відростки сполучної тканини, які заглиблюються в масу мозку.
М'яка оболона спинного мозку (лат. pia mater spinalis) безпосередньо прилягає до мозкової речовини і утворює розташовану в передній серединній щілині передню поздовжню перегородку (лат. septum longitudinale anterior). М'яка оболона разом з мозковими судинами проникає в мозкову тканину.
Павутинна оболона
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJqTHpFek1UWmZUV1Z1YVc1blpXRnNYMHhoZVdWeWMwNHVhbkJuTHpNMU1IQjRMVEV6TVRaZlRXVnVhVzVuWldGc1gweGhlV1Z5YzA0dWFuQm4uanBn.jpg)
Павутинна оболона (arachnoidea) — середня мозкова оболона. Тонка, напівпрозора мембрана з фіброзної тканини, покрита плоскими клітинами, і як вважається, теж непроникна для рідин.
Форма павутинної оболони не слідує в точності всім нерівностям мозкової поверхні, а виглядає радше як вільно натягнутий мішок. З павутинної оболони головного мозку йде велика кількість ворсинок (trabeculae arachnoidales), які проходять через субарахноїдальний простір і вростають у тканину м'якої оболони. Павутинна оболона переважно складається з щільно розташованих клітин без позаклітинного колагену, тому вона вважається ефективним морфологічним і фізіологічним бар'єром між субарахноїдальним простором зі спинномозковою рідиною і кровотоком у твердій оболоні.
Павутинна оболона головного мозку (arachnoidea encephali) — тоненька, напівпрозора, не має судин. Вона щільно прилягає до звивин мозку, але не заходить у борозни, внаслідок чого між судинною й павутинною оболонами утворюються (cisternae subarachnoideae), заповнені спинномозковою рідиною (liquor cerebrospinalis), за рахунок якої й відбувається живлення павутинної оболони. Найбільша мозочково-довгаста цистерна розміщена позаду четвертого шлуночка, в неї відкривається серединний отвір четвертого шлуночка; цистерна бічної ямки лежить у бічній борозні великого мозку; міжніжкова — між ніжками мозку; цистерна перехрестя — у місці (перехрестя).
Павутинна оболона спинного мозку (arachnoidea spinalis) повторює форму твердої оболони і місцями міцно з нею зв'язана сполучнотканинними волокнами. Створює її тонкий, прозорий листок, з обох боків покритий ендотелієм. Між павутинною і м'якою оболонами є широкий субарахноїдальний простір (cavum subarachnoidale) заповнений спинномозковою рідиною. Цей простір особливо широкий в ділянці спинного мозку. Краніально підпавутинний простір спинного мозку безпосередньо продовжується в однойменний простір головного мозку.
Тверда оболона
Тверда оболона (dura mater, рідше meninx fibrosa, pachymeninx) — товста, міцна мембрана, що прилягає до черепа і хребців. У більшій частині це слабкозв'язаний, фіброеластичний шар з клітин, взаємопереплетених відростками і позбавлений позаклітинного колагену і зі значними міжклітинними просторами. Утворена щільною фіброзною тканиною, вона складається з двох шарів: ендостеального, розташованого ближче до кісток черепа, і внутрішнього менінгеального, що лежить ближче до мозку. Містить великі кровоносні судини, що розгалужуються на капіляри в м'якій оболоні. Внутрішня поверхня покрита уплощеними клітинами, аналогічними тим, що наявні на поверхнях павутинної і м'якої оболон. Тверда оболона заключає в собі ці дві оболони, оточує і підтримує венозні синуси, що несуть кров від мозку до серця.
Тверда оболона головного мозку (dura mater encephali) — окістя для внутрішньої мозкової поверхні кісток черепа. У цій оболоні спостерігається найвища концентрація больових рецепторів в організмі людини, в той час як в самому мозку больові рецептори відсутні.
Побудована ця оболона із щільної сполучної тканини, вистеленої зсередини пласкими зволоженими клітинами, що щільно зростаються з кістками черепа в ділянці його внутрішньої основи. Між твердою й павутинною оболонами є субдуральний простір, заповнений серозною рідиною.
У деяких ділянках тверда оболона головного мозку розщепляється на чотири окремі листки:
- Серп мозку (falx cerebri) — найбільший з листків, розділяє мозкові півкулі. Починається з лобового гребеня лобової кістки і півнячого гребеня і йде до внутрішнього потиличного виступа;
- (tentorium cerebelli) — другий за розміром, має форму півмісяця. Відділяє потиличну частку від мозочка;
- (falx cerebelli) — вертикальний листок. Лежить нижче намета мозочка, розділяючи мозочкові півкулі;
- (diaphragma sellae) — найменший з листків, покриває передню частку гіпофіза й турецьке сідло.
Тверда оболона спинного мозку (dura mater spinalis) — мішок циліндрової форми, який вільно покриває спинний мозок. У ділянці великого потиличного отвору вона щільно зрощена з його краєм, а на рівні II поперекового хребця загострюється і переходить в кінцеву нитку твердої оболони спинного мозку (filum terminale dura mater medulla spinalis). Вона доходить до II поперекового хребця, де і прикріпляється. Між твердою оболоною і окістям хребтового каналу, яке називають зовнішнім листком твердої оболони, є значний за об'ємом надтвердооболонний (епідуральний) простір (cavum epidurale), який заповнений жировою клітковиною і венозним сплетенням. У епідуральному просторі також проходять покриті відрогами твердої оболони корінці спинномозкових нервів. Ці відроги мають вигляд рукава і зазвичай містять обидва корінці. Відроги твердої оболони, її нитка і фіброзні пучки волокон, які сполучають її передню поверхню із задньою поздовжньою зв'язкою хребта, фіксують тверду оболону в хребтовому каналі. Між внутрішньою поверхнею твердої оболони, яка покрита ендотелієм, і глибше розташованою павутиновою оболоною є вузький субдуральний простір (cavum subdurale). Тверда оболона зв'язана зі спинним мозком симетрично розташованими з боків зубчастими зв'язками (ligamenta denticulata).
Лептоменінкс
Лептоменінкс (leptomeninx від грец. λεπτός — «тонкий») — загальна назва павутинної і м'якої оболон. Оскільки павутинна оболона з'єднана з м'якою павутинноподібними тяжами, вона є з нею структурно безперервною, тому їх виділяють в окрему структуру, відмінну від твердої оболони. Вони відповідають за виробництво простагландину D2-синтази (β-trace протеїну), що є важливим білком спинномозкової рідини.
Міжоболонові простори
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek14TDBkeVlYazNOekF0Wlc0dWMzWm5Mekl5TUhCNExVZHlZWGszTnpBdFpXNHVjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
(cavum subarachnoidale) — простір між павутинною і м'якою оболонами, заповнений спинномозковою рідиною, який продовжується в спинний мозок. являють собою його розширення.
Якщо в порожнині черепа тверда оболона прикріплена до черепних кісток, то в порожнині хребта вона відділена від хребців простором, що називається (cavum epidurale) і який містить жир і кровоносні судини. Павутинна оболона прикріплюється до твердої, а м'яка прилягає до нервової тканини центральної нервової системи. Під м'якою оболоною розташований субпіальний простір (cavum subpiale), який відмежовує її від . Між твердою і павутинною оболонами розташований субдуральний простір (cavum subdurale), пронизаний великою кількістю дрібних пучків сполучнотканинних волокон.
Клінічне значення
Травми мозкових оболон можуть спричинити крововиливи і два види гематом:
- субарахноїдальна кровотеча (haemorrhagia subarachnoidalis) — гостра кровотеча під павутинною оболоною, може трапитися самочинно чи в результаті травми.
- субдуральна гематома (haematoma subduralis) — гематома між павутинною і твердою оболонами. Стається внаслідок розриву дрібних вен, які сполучують ці оболони.
- (haematoma epiduralis) — кровотеча між твердою оболоною і кістками черепа, може статися внаслідок травми чи самочинно.
Запалення мозкових оболон називається менінгітом. Залежно від локалізації виділяють лептоменінгіти (запалення м'якої і павутинної мозкових оболон) і пахіменінгіти (запалення твердої мозкової оболони).
— пухлина павутинної оболони, може бути ускладненням менінгітів чи виникнути внаслідок , пов'язаним з метастазуванням пухлинних клітин з інших тканин організму.
В інших тварин
У риб є єдина мозкова мембрана, відома як примітивна оболона. Земноводні і плазуни мають дві оболони, а птахи і ссавці — три. На початку 1900-х років італійський анатом провів порівняльні дослідження оболон мозку живих істот від ланцетника до людини. Всупереч попереднім даним, оболони спинного мозку виглядали дуже простими, як у дорослих особів нижчих хребетних, так і в зародків вищих на ранніх стадіях розвитку. З мезенхіми, яка оточує нервову трубку, тільки єдиний листок утворює примітивну оболону. У наступних філогенетичних і онтогенетичних стадіях остання розділяється на внутрішній листок (вторинну оболону) і зовнішній (тверду оболону). Нарешті, у вищих хребетних вторинна оболона ділиться на павутинну і м'яку оболони. На прикладі тих самих тварин Стерці показав, що в той час як у спинному мозку тверда оболона зберігає свою первісну структуру, в порожнині черепа вона зливається з окістям. Він також продемонстрував безперервність оболон з оболонками нервів і з кінцевою ниткою спинного мозку.
У ссавців залишаються тверда оболона і вторинна, яка розділяється на павутинну і м'яку.
Примітки
- Entry «meninx» [ 19 квітня 2021 у Wayback Machine.] in Merriam-Webster Online Dictionary [ 22 вересня 2017 у Wayback Machine.], retrieved 2012-07-28.
- μῆνιγξ. Liddell, Henry George; Scott, Robert; A Greek–English Lexicon at the Perseus Project
- Головацький А. С., Черкасов В. Г., Сапін М. Р., Федонюк Я. І. Анатомія людини. У трьох томах. Том 2. — 2007. — Нова книга. — 456 с. — підручник, що рекомендований МОН та МОЗ України для Вищих медичних навчальних закладів України найвищих рівнів акредитації
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 18 грудня 2018.
- . Архів оригіналу за 4 березня 2016. Процитовано 18 грудня 2018.
- Ахтемійчук Ю.Т., Вовк Ю.М., Дорошенко С.В., Кобзар О.Б., Ковальський М.П., Півторак В.І., Прокопець К.О., Радомська Н.Ю., Радомський О.А., Пархоменко М.В., Хворостяна Т.Т. (2010). Оперативна хірургія та топографічна анатомія. Київ: Медицина. с. 474. ISBN .
- . 20 червня 2017. Архів оригіналу за 23 жовтня 2018. Процитовано 20 грудня 2018.
- . Oxford Dictionaries | English. Архів оригіналу за 19 листопада 2018. Процитовано 19 грудня 2018.
- Yamashima, Tetsumori; Sakuda, Kazushige; Tohma, Yasuo; Yamashita, Junkoh; Oda, Hiroshi; Irikura, Daisuke; Eguchi, Naomi; Beuckmann, Carsten T.; Kanaoka, Yoshihide; Urade, Yoshihiro; Hayaishi, Osamu (1 квітня 1997). . Journal of Neuroscience (англ.). с. 2376—2382. Архів оригіналу за 23 жовтня 2018. Процитовано 10 жовтня 2017.
- (PDF). Orlando Regional Healthcare, Education and Development. 2004. Архів оригіналу (PDF) за 27 лютого 2008.
- van Gijn J, Kerr RS, Rinkel GJ (2007). Subarachnoid haemorrhage. Lancet. 369 (9558): 306—18. doi:10.1016/S0140-6736(07)60153-6. PMID 17258671.
- Ostrander, Gary (12 вересня 2000). (англ.). Elsevier. Архів оригіналу за 23 жовтня 2018. Процитовано 20 грудня 2018.
- Kardong, Kenneth V. (1995). Vertebrates: Comparative Anatomy, Funuction, Evolution. Dubuque, Iowa: Wm. C. Brown Publishers. с. 539. ISBN .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mozkovi oboloni lat meninges tri membrani yaki otochuyut golovnij i spinnij mozki U ssavciv vidilyayut m yaku pavutinnu i tverdu oboloni pri comu shodo sukupnosti m yakoyi i pavutinnoyi vzhivayetsya zagalnij termin leptomeninks leptomeninx Spinnomozkova ridina zaklyuchena v prostir mizh pavutinnoyu i m yakoyu obolonami Osnovnoyu funkciyeyu obolon ye zahist centralnoyi nervovoyi sistemi Mozkovi oboloniMozkovi oboloni tverda lat dura mater pavutinna lat tunica arachnoidea i m yaka lat pia mater DetaliArteriya gilka Nerv ostistij nerv meningealna gilka nizhnoshelepnogo nerva IdentifikatoriLatina MeningesMeSH D008578TA98 A14 1 01 001TA2 5369FMA 231572Anatomichna terminologiya redaguvati u Vikidanih NazvaLatinskij termin meninges odnina meninx pohodit vid dav gr mῆnig3 peretinka membrana Z pochatku 2000 h rokiv rekomenduyut dlya vikoristannya v ukrayinskij medichnij terminologiyi termin mozkovi oboloni dlya oznachennya vsih inshih rajduzhnoyi slizovih tosho i nadali rekomenduyut vikoristovuvati termin obolonki BudovaOboloni golovnogo i spinnogo mozku ye bezposerednim prodovzhennyam odni odnih a mezheyu mizh nimi sluguye velikij otvir potilichnoyi kistki M yaka obolona Dokladnishe M yaka mozkova obolona M yaka abo sudinna obolona lat ria mater vnutrishnya z troh obolon Duzhe nizhna membrana yaka shilno prilyagaye do poverhni golovnogo i spinnogo mozku tochno sliduyuchi vsim nerivnostyam zvivinam i boroznam Skladayetsya z fibroznoyi tkanini pokritoyi iz zovnishnoyi poverhni sharom ploskih klitin sho vvazhayutsya neproniknimi dlya ridini M yaka obolona vsya pronizana krovonosnimi sudinami yaki zhivlyat golovnij i spinnij mozok M yaka obolona golovnogo mozku lat ria mater encephali bezposeredno prilyagaye do rechovini mozku zahodit u vsi borozni pokrivaye vsi zvivini Skladayetsya vona z puhkoyi spoluchnoyi tkanini v yakij rozgaluzhuyutsya chislenni sudini sho zhivlyat mozok Vid sudinnoyi oboloni vidhodyat tonenki vidrostki spoluchnoyi tkanini yaki zagliblyuyutsya v masu mozku M yaka obolona spinnogo mozku lat pia mater spinalis bezposeredno prilyagaye do mozkovoyi rechovini i utvoryuye roztashovanu v perednij seredinnij shilini perednyu pozdovzhnyu peregorodku lat septum longitudinale anterior M yaka obolona razom z mozkovimi sudinami pronikaye v mozkovu tkaninu Pavutinna obolona Shema rozrizu verhnoyi chastini golovnogo mozku z obolonami i subarahnoyilalnim prostorom Dokladnishe Pavutinna mozkova obolona Pavutinna obolona arachnoidea serednya mozkova obolona Tonka napivprozora membrana z fibroznoyi tkanini pokrita ploskimi klitinami i yak vvazhayetsya tezh nepronikna dlya ridin Forma pavutinnoyi oboloni ne sliduye v tochnosti vsim nerivnostyam mozkovoyi poverhni a viglyadaye radshe yak vilno natyagnutij mishok Z pavutinnoyi oboloni golovnogo mozku jde velika kilkist vorsinok trabeculae arachnoidales yaki prohodyat cherez subarahnoyidalnij prostir i vrostayut u tkaninu m yakoyi oboloni Pavutinna obolona perevazhno skladayetsya z shilno roztashovanih klitin bez pozaklitinnogo kolagenu tomu vona vvazhayetsya efektivnim morfologichnim i fiziologichnim bar yerom mizh subarahnoyidalnim prostorom zi spinnomozkovoyu ridinoyu i krovotokom u tverdij oboloni Pavutinna obolona golovnogo mozku arachnoidea encephali tonenka napivprozora ne maye sudin Vona shilno prilyagaye do zvivin mozku ale ne zahodit u borozni vnaslidok chogo mizh sudinnoyu j pavutinnoyu obolonami utvoryuyutsya cisternae subarachnoideae zapovneni spinnomozkovoyu ridinoyu liquor cerebrospinalis za rahunok yakoyi j vidbuvayetsya zhivlennya pavutinnoyi oboloni Najbilsha mozochkovo dovgasta cisterna rozmishena pozadu chetvertogo shlunochka v neyi vidkrivayetsya seredinnij otvir chetvertogo shlunochka cisterna bichnoyi yamki lezhit u bichnij borozni velikogo mozku mizhnizhkova mizh nizhkami mozku cisterna perehrestya u misci perehrestya Pavutinna obolona spinnogo mozku arachnoidea spinalis povtoryuye formu tverdoyi oboloni i miscyami micno z neyu zv yazana spoluchnotkaninnimi voloknami Stvoryuye yiyi tonkij prozorij listok z oboh bokiv pokritij endoteliyem Mizh pavutinnoyu i m yakoyu obolonami ye shirokij subarahnoyidalnij prostir cavum subarachnoidale zapovnenij spinnomozkovoyu ridinoyu Cej prostir osoblivo shirokij v dilyanci spinnogo mozku Kranialno pidpavutinnij prostir spinnogo mozku bezposeredno prodovzhuyetsya v odnojmennij prostir golovnogo mozku Tverda obolona Dokladnishe Tverda mozkova obolona Tverda obolona dura mater ridshe meninx fibrosa pachymeninx tovsta micna membrana sho prilyagaye do cherepa i hrebciv U bilshij chastini ce slabkozv yazanij fibroelastichnij shar z klitin vzayemoperepletenih vidrostkami i pozbavlenij pozaklitinnogo kolagenu i zi znachnimi mizhklitinnimi prostorami Utvorena shilnoyu fibroznoyu tkaninoyu vona skladayetsya z dvoh shariv endostealnogo roztashovanogo blizhche do kistok cherepa i vnutrishnogo meningealnogo sho lezhit blizhche do mozku Mistit veliki krovonosni sudini sho rozgaluzhuyutsya na kapilyari v m yakij oboloni Vnutrishnya poverhnya pokrita uploshenimi klitinami analogichnimi tim sho nayavni na poverhnyah pavutinnoyi i m yakoyi obolon Tverda obolona zaklyuchaye v sobi ci dvi oboloni otochuye i pidtrimuye venozni sinusi sho nesut krov vid mozku do sercya Tverda obolona golovnogo mozku dura mater encephali okistya dlya vnutrishnoyi mozkovoyi poverhni kistok cherepa U cij oboloni sposterigayetsya najvisha koncentraciya bolovih receptoriv v organizmi lyudini v toj chas yak v samomu mozku bolovi receptori vidsutni Pobudovana cya obolona iz shilnoyi spoluchnoyi tkanini vistelenoyi zseredini plaskimi zvolozhenimi klitinami sho shilno zrostayutsya z kistkami cherepa v dilyanci jogo vnutrishnoyi osnovi Mizh tverdoyu j pavutinnoyu obolonami ye subduralnij prostir zapovnenij seroznoyu ridinoyu U deyakih dilyankah tverda obolona golovnogo mozku rozsheplyayetsya na chotiri okremi listki Serp mozku falx cerebri najbilshij z listkiv rozdilyaye mozkovi pivkuli Pochinayetsya z lobovogo grebenya lobovoyi kistki i pivnyachogo grebenya i jde do vnutrishnogo potilichnogo vistupa tentorium cerebelli drugij za rozmirom maye formu pivmisyacya Viddilyaye potilichnu chastku vid mozochka falx cerebelli vertikalnij listok Lezhit nizhche nameta mozochka rozdilyayuchi mozochkovi pivkuli diaphragma sellae najmenshij z listkiv pokrivaye perednyu chastku gipofiza j turecke sidlo Tverda obolona spinnogo mozku dura mater spinalis mishok cilindrovoyi formi yakij vilno pokrivaye spinnij mozok U dilyanci velikogo potilichnogo otvoru vona shilno zroshena z jogo krayem a na rivni II poperekovogo hrebcya zagostryuyetsya i perehodit v kincevu nitku tverdoyi oboloni spinnogo mozku filum terminale dura mater medulla spinalis Vona dohodit do II poperekovogo hrebcya de i prikriplyayetsya Mizh tverdoyu obolonoyu i okistyam hrebtovogo kanalu yake nazivayut zovnishnim listkom tverdoyi oboloni ye znachnij za ob yemom nadtverdoobolonnij epiduralnij prostir cavum epidurale yakij zapovnenij zhirovoyu klitkovinoyu i venoznim spletennyam U epiduralnomu prostori takozh prohodyat pokriti vidrogami tverdoyi oboloni korinci spinnomozkovih nerviv Ci vidrogi mayut viglyad rukava i zazvichaj mistyat obidva korinci Vidrogi tverdoyi oboloni yiyi nitka i fibrozni puchki volokon yaki spoluchayut yiyi perednyu poverhnyu iz zadnoyu pozdovzhnoyu zv yazkoyu hrebta fiksuyut tverdu obolonu v hrebtovomu kanali Mizh vnutrishnoyu poverhneyu tverdoyi oboloni yaka pokrita endoteliyem i glibshe roztashovanoyu pavutinovoyu obolonoyu ye vuzkij subduralnij prostir cavum subdurale Tverda obolona zv yazana zi spinnim mozkom simetrichno roztashovanimi z bokiv zubchastimi zv yazkami ligamenta denticulata Leptomeninks Leptomeninks leptomeninx vid grec leptos tonkij zagalna nazva pavutinnoyi i m yakoyi obolon Oskilki pavutinna obolona z yednana z m yakoyu pavutinnopodibnimi tyazhami vona ye z neyu strukturno bezperervnoyu tomu yih vidilyayut v okremu strukturu vidminnu vid tverdoyi oboloni Voni vidpovidayut za virobnictvo prostaglandinu D2 sintazi b trace proteyinu sho ye vazhlivim bilkom spinnomozkovoyi ridini Mizhobolonovi prostori Shema rozrizu spinnogo mozku Subarahnoyidalnij prostir poznachenij blakitnim cavum subarachnoidale prostir mizh pavutinnoyu i m yakoyu obolonami zapovnenij spinnomozkovoyu ridinoyu yakij prodovzhuyetsya v spinnij mozok yavlyayut soboyu jogo rozshirennya Yaksho v porozhnini cherepa tverda obolona prikriplena do cherepnih kistok to v porozhnini hrebta vona viddilena vid hrebciv prostorom sho nazivayetsya cavum epidurale i yakij mistit zhir i krovonosni sudini Pavutinna obolona prikriplyuyetsya do tverdoyi a m yaka prilyagaye do nervovoyi tkanini centralnoyi nervovoyi sistemi Pid m yakoyu obolonoyu roztashovanij subpialnij prostir cavum subpiale yakij vidmezhovuye yiyi vid Mizh tverdoyu i pavutinnoyu obolonami roztashovanij subduralnij prostir cavum subdurale pronizanij velikoyu kilkistyu dribnih puchkiv spoluchnotkaninnih volokon Klinichne znachennyaTravmi mozkovih obolon mozhut sprichiniti krovovilivi i dva vidi gematom subarahnoyidalna krovotecha haemorrhagia subarachnoidalis gostra krovotecha pid pavutinnoyu obolonoyu mozhe trapitisya samochinno chi v rezultati travmi subduralna gematoma haematoma subduralis gematoma mizh pavutinnoyu i tverdoyu obolonami Stayetsya vnaslidok rozrivu dribnih ven yaki spoluchuyut ci oboloni haematoma epiduralis krovotecha mizh tverdoyu obolonoyu i kistkami cherepa mozhe statisya vnaslidok travmi chi samochinno Zapalennya mozkovih obolon nazivayetsya meningitom Zalezhno vid lokalizaciyi vidilyayut leptomeningiti zapalennya m yakoyi i pavutinnoyi mozkovih obolon i pahimeningiti zapalennya tverdoyi mozkovoyi oboloni puhlina pavutinnoyi oboloni mozhe buti uskladnennyam meningitiv chi viniknuti vnaslidok pov yazanim z metastazuvannyam puhlinnih klitin z inshih tkanin organizmu V inshih tvarinU rib ye yedina mozkova membrana vidoma yak primitivna obolona Zemnovodni i plazuni mayut dvi oboloni a ptahi i ssavci tri Na pochatku 1900 h rokiv italijskij anatom proviv porivnyalni doslidzhennya obolon mozku zhivih istot vid lancetnika do lyudini Vsuperech poperednim danim oboloni spinnogo mozku viglyadali duzhe prostimi yak u doroslih osobiv nizhchih hrebetnih tak i v zarodkiv vishih na rannih stadiyah rozvitku Z mezenhimi yaka otochuye nervovu trubku tilki yedinij listok utvoryuye primitivnu obolonu U nastupnih filogenetichnih i ontogenetichnih stadiyah ostannya rozdilyayetsya na vnutrishnij listok vtorinnu obolonu i zovnishnij tverdu obolonu Nareshti u vishih hrebetnih vtorinna obolona dilitsya na pavutinnu i m yaku oboloni Na prikladi tih samih tvarin Sterci pokazav sho v toj chas yak u spinnomu mozku tverda obolona zberigaye svoyu pervisnu strukturu v porozhnini cherepa vona zlivayetsya z okistyam Vin takozh prodemonstruvav bezperervnist obolon z obolonkami nerviv i z kincevoyu nitkoyu spinnogo mozku U ssavciv zalishayutsya tverda obolona i vtorinna yaka rozdilyayetsya na pavutinnu i m yaku PrimitkiEntry meninx 19 kvitnya 2021 u Wayback Machine in Merriam Webster Online Dictionary 22 veresnya 2017 u Wayback Machine retrieved 2012 07 28 mῆnig3 Liddell Henry George Scott Robert A Greek English Lexicon at the Perseus Project Golovackij A S Cherkasov V G Sapin M R Fedonyuk Ya I Anatomiya lyudini U troh tomah Tom 2 2007 Nova kniga 456 s pidruchnik sho rekomendovanij MON ta MOZ Ukrayini dlya Vishih medichnih navchalnih zakladiv Ukrayini najvishih rivniv akreditaciyi Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 18 grudnya 2018 Arhiv originalu za 4 bereznya 2016 Procitovano 18 grudnya 2018 Ahtemijchuk Yu T Vovk Yu M Doroshenko S V Kobzar O B Kovalskij M P Pivtorak V I Prokopec K O Radomska N Yu Radomskij O A Parhomenko M V Hvorostyana T T 2010 Operativna hirurgiya ta topografichna anatomiya Kiyiv Medicina s 474 ISBN 978 617 505 058 3 20 chervnya 2017 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2018 Procitovano 20 grudnya 2018 Oxford Dictionaries English Arhiv originalu za 19 listopada 2018 Procitovano 19 grudnya 2018 Yamashima Tetsumori Sakuda Kazushige Tohma Yasuo Yamashita Junkoh Oda Hiroshi Irikura Daisuke Eguchi Naomi Beuckmann Carsten T Kanaoka Yoshihide Urade Yoshihiro Hayaishi Osamu 1 kvitnya 1997 Journal of Neuroscience angl s 2376 2382 Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2018 Procitovano 10 zhovtnya 2017 PDF Orlando Regional Healthcare Education and Development 2004 Arhiv originalu PDF za 27 lyutogo 2008 van Gijn J Kerr RS Rinkel GJ 2007 Subarachnoid haemorrhage Lancet 369 9558 306 18 doi 10 1016 S0140 6736 07 60153 6 PMID 17258671 Ostrander Gary 12 veresnya 2000 angl Elsevier Arhiv originalu za 23 zhovtnya 2018 Procitovano 20 grudnya 2018 Kardong Kenneth V 1995 Vertebrates Comparative Anatomy Funuction Evolution Dubuque Iowa Wm C Brown Publishers s 539 ISBN 0 697 21991 7