Клиноподібна кістка, основна кістка (лат. os sphenoidale) — кістка мозкового черепа, яка лежить на його основі, схожа на осу. Має тіло, великі і малі крила та крилоподібні відростки, які звисають вниз. Клиноподібна кістка формує задню стінку очниці і разом з потиличною кісткою — .
Клиноподібна кістка | |
З'єднується з | скронева кістка, лобова кістка, тім’яна кістка, вилична кістка, потилична кістка, леміш, решітчаста кістка і піднебінна кістка |
---|---|
![]() | |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6TDBkeVlYa3hORFV1Y0c1bkx6SXlNSEI0TFVkeVlYa3hORFV1Y0c1bi5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZoTDFOd2FHVnViMmxrWDJKdmJtVmZMVjlqYkc5elpTMTFjRjh0WDJGdWFXMWhkR2x2Ymk1bmFXWXZNakl3Y0hndFUzQm9aVzV2YVdSZlltOXVaVjh0WDJOc2IzTmxMWFZ3WHkxZllXNXBiV0YwYVc5dUxtZHBaZz09LmdpZg==.gif)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDFOd2FHVnViMmxrWDJKdmJtVmZMVjlwYm1abGNtbHZjbDkyYVdWM1gyRnVhVzFoZEdsdmJpNW5hV1l2TWpJd2NIZ3RVM0JvWlc1dmFXUmZZbTl1WlY4dFgybHVabVZ5YVc5eVgzWnBaWGRmWVc1cGJXRjBhVzl1TG1kcFpnPT0uZ2lm.gif)
Назва
Українська назва кістки є калькою латинської, що утворена від грец. σφηνοειδής («клиноподібний») Проте, є думка, що первісно ця кістка називалася os sphecoidale («кістка у формі оси», від дав.-гр. σφήξ, род. відм. σφηκός — «оса»), а сучасна форма з'явилася внаслідок помилки.
Будова в людини
Тіло клиноподібної кістки
Тіло кістки (corpus ossis sphenoidalis) має форму ромба.
Верхня поверхня тіла обернена до порожнини черепа, посередині має утворення, що називається турецьким сідлом (sella turcica), на дні якого є гіпофізна ямка (fossa hypophisialis), де залягає гіпофіз. Спереду від гіпофізної ямки знаходиться горбок сідла (tuberculum sellae), а ззаду — спинка сідла (dorsum sellae) з двома задніми нахиленими відростками. Збоку від тіла розміщена досить широка сонна борозна (sulcus caroticus), а поряд з нею — клиноподібний язичок (lingula spheniodalis). Усередині тіла кістки є порожнина — клиноподібна пазуха (sinus spheniodalis), поділена перегородкою на дві частини. Також виділяють кавернозний синус (sinus cavernosus) — венозне сплетення, що розташована латерально від турецького сідла між зовнішньою і внутрішньою пластинками твердої мозкової оболони.
Передня поверхня тіла обернена до носової порожнини. На передній поверхні тіла, збоку від клиноподібної кістки знаходяться клиноподібні раковини (conchae spheniodales) — це тонесенькі кісткові пластинки, які обмежують спереду клиноподібну пазуху. У центрі кожної пазухи є отвір клиноподібної пазухи (apertura sinus sphenoidalis), що сполучується з порожниною носа.
На середні нижньої поверхні тіла починається клиноподібний гребінь (crista spheniodalis), який продовжується у вигляді клиноподібного дзьоба (rostrum spheniodale). Вони разом з перпендикулярною пластинкою решітчастої кістки і лемешем утворюють кісткову перегородку носа.
Малі крила
Малі крила (alae minores) — тонкі трикутні пластинки, які відходять від тіла кістки, мають дві поверхні: мозкову і очноямкову. З'єднуються малі крила клиноподібним випином (jugum sphenoidale). Біля основи кожного крила проходить зоровий канал (canalis opticus), через нього в очницю проходять очна артерія і з очниці в череп чутливий зоровий нерв (II пара ЧМН). Між зоровими каналами на верхній поверхні тіла клиноподібної кістки розташована передперехресна борозна (sulcus chiasmatis), де розташовується , спереду від неї — клиноподібний випин, ззаду — горбок сідла. Медіальна частина кожного малого крила утворює передній нахилений відросток (processus clinoideus anterior).
Великі крила
Великі крила (alae majores) починаються від боків тіла і мають п'ять поверхонь:
- мозкову (facies cerebralis) — обернена до порожнини черепа
- очноямкову (facies orbitalis) — утворює бічну стінку очної ямки
- скроневу (facies temporalis)
- підскроневу (facies infratemporalis) — відділяється від скроневої за допомогою підскроневого гребеня
- верхньощелепна (facies maxilliaris) — бере участь у формуванні крило-піднебінної ямки.
Окрім того, виділяють чотири краї:
- виличний (margo zygomaticus) — з'єднується з виличною кісткою
- лобовий (margo frontalis) — з'єднується з очноямковою частиною лобової кістки
- тім'яний (margo parietalis) — з'єднується з тім'яною кісткою
- лускатий (margo squamosus) — з'єднується з клиноподібним краєм скроневої кістки.
Дозаду і ззовні лускатий край закінчується остю клиноподібної кістки (spina ossis sphenoidalis).
Між малими і великими крилами розташована (fissura supraorbitalis), відносно великий отвір, що з'єднує порожнину черепа з очницею. Через верхню очноямкову щілину з порожнини черепа в очницю проходять наступні нерви: окоруховий (III пара ЧМН), блоковий (IV пара ЧМН), відвідний (VI пара ЧМН), очний (перша гілка трійчастого нерва).
В основі кожного великого крила є три отвори: (foramen rotundum) — розміщений спереду і ближче до середини, через нього проходить верхньощелепний нерв (друга гілка трійчастого нерва), (foramen ovale) — дещо позаду та збоку, через нього проходить нижньощелепний нерв (третя пара трійчастого нерва), (foramen spinosum) — розташовується в задньому гострому куті великого крила, поблизу ості клиноподібної кістки. Іноді овальний та остистий отвори зливаються в один загальний, через нього проходить .
Крилоподібні відростки
Униз від тіла кістки відходять крилоподібні відростки (processus pterygoidei). Вони утворені бічною (lamina lateralis) і присередньою (lamina medialis) пластинками. Між ними розміщується глибока крилоподібна ямка (fossa pterygoidea), а на верхівці відростка — крилоподібна вирізка (incisura pterygoidea). В основі крилоподібного відростка спереду назад проходить крилоподібний канал (canalis pterygoideus), який з'єднує рваний отвір (foramen lacerum) з крило-піднебінною ямкою. В основі присередньої пластинки є човникоподібна ямка (fossa scaphoidea). Верхівка її закінчується крилоподібним гачком (hamulus pterygoideus), який має борозну (sulcus hamuli pterygoidei). Дозовні від човникоподібної ямки видна борозна слухової труби (sulcus tubae auditivae).
Також є ще два складних утворення — піднебінно-піхвова борозна (sulcus palatovaginalis, canalis palatovaginalis) і лемешево-піхвова борозна (sulcus vomerovaginalis, canalis vomerovaginalis). Вони з'єднані з піхвовим відростком (processus vaginalis). Він розташований на нижній поверхні тіла клиноподібної кістки і являє собою присередню частину основи крилоподібного відростка у вигляді горизонтально розташованої пластинки, спрямованої ближче до лемеша. Над піхвовим відростком розміщена лемешево-піхвова борозна, під ним — піднебінно-піхвова борозна. У них проходять гілки глоткових нервів.
Додаткові зображення
- Клиноподібна кістка виділена червоним кольором
- Проєкція клиноподібної кістки в черепі (зелений). Анімація.
- Вигляд зверху (тім'яні кістки видалені)
- Лицьові кістки.
- Бокова стінка носової порожнини, показана позиція решітчастої кістки.
- Клиноподібна кістка — права центральна частина.
- Основа черепа — внутрішня поверхня.
- Боковий вигляд черепа.
- Горизонтальний розріз носової і очної порожнини.
- Основа черепа.
- Склепіння, основа, і бокова стінка лівої носової порожнини.
Примітки
- sphenoid [ 12 серпня 2019 у Wayback Machine.] // Merriam-Webster Online Dictionary [ 22 вересня 2017 у Wayback Machine.].
- Thieme Atlas of Anatomy, Head and Neuroanatomy 2011
- Chaurasia. Human Anatomy Volume Three. CBS Publishers & Distributors. с. 43—45. ISBN .
Література
- Людина. / Навч. посібник з анатомії та фізіології. Львів. 2002. 240 с.
- «Анатомія людини», О. І. Свіридов, Київ, Вища школа, 2001.
- Головацький А. С., Черкасов В. Г., Сапін М. Р., Парахін А. І. Анатомія людини у трьох томах. — Вінниця: Нова Книга, 2007. — Т. 1. — С. 101—105. — ISBN 966-382-042-Х
Джерела
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Klinopodibna kistka osnovna kistka lat os sphenoidale kistka mozkovogo cherepa yaka lezhit na jogo osnovi shozha na osu Maye tilo veliki i mali krila ta krilopodibni vidrostki yaki zvisayut vniz Klinopodibna kistka formuye zadnyu stinku ochnici i razom z potilichnoyu kistkoyu Klinopodibna kistka Z yednuyetsya zskroneva kistka lobova kistka tim yana kistka vilichna kistka potilichna kistka lemish reshitchasta kistka i pidnebinna kistka Klinopodibna kistka u VikishovishiKlinopodibna kistka Budova klinopodibnoyi kistki Viglyad znizu nizhnya shelepa vidalena Ne slid plutati z klinopodibnimi kistkami skladovimi zaplesna NazvaUkrayinska nazva kistki ye kalkoyu latinskoyi sho utvorena vid grec sfhnoeidhs klinopodibnij Prote ye dumka sho pervisno cya kistka nazivalasya os sphecoidale kistka u formi osi vid dav gr sfh3 rod vidm sfhkos osa a suchasna forma z yavilasya vnaslidok pomilki Budova v lyudiniTilo klinopodibnoyi kistki Tilo kistki corpus ossis sphenoidalis maye formu romba Verhnya poverhnya tila obernena do porozhnini cherepa poseredini maye utvorennya sho nazivayetsya tureckim sidlom sella turcica na dni yakogo ye gipofizna yamka fossa hypophisialis de zalyagaye gipofiz Speredu vid gipofiznoyi yamki znahoditsya gorbok sidla tuberculum sellae a zzadu spinka sidla dorsum sellae z dvoma zadnimi nahilenimi vidrostkami Zboku vid tila rozmishena dosit shiroka sonna borozna sulcus caroticus a poryad z neyu klinopodibnij yazichok lingula spheniodalis Useredini tila kistki ye porozhnina klinopodibna pazuha sinus spheniodalis podilena peregorodkoyu na dvi chastini Takozh vidilyayut kavernoznij sinus sinus cavernosus venozne spletennya sho roztashovana lateralno vid tureckogo sidla mizh zovnishnoyu i vnutrishnoyu plastinkami tverdoyi mozkovoyi oboloni Perednya poverhnya tila obernena do nosovoyi porozhnini Na perednij poverhni tila zboku vid klinopodibnoyi kistki znahodyatsya klinopodibni rakovini conchae spheniodales ce tonesenki kistkovi plastinki yaki obmezhuyut speredu klinopodibnu pazuhu U centri kozhnoyi pazuhi ye otvir klinopodibnoyi pazuhi apertura sinus sphenoidalis sho spoluchuyetsya z porozhninoyu nosa Na seredni nizhnoyi poverhni tila pochinayetsya klinopodibnij grebin crista spheniodalis yakij prodovzhuyetsya u viglyadi klinopodibnogo dzoba rostrum spheniodale Voni razom z perpendikulyarnoyu plastinkoyu reshitchastoyi kistki i lemeshem utvoryuyut kistkovu peregorodku nosa Mali krila Mali krila alae minores tonki trikutni plastinki yaki vidhodyat vid tila kistki mayut dvi poverhni mozkovu i ochnoyamkovu Z yednuyutsya mali krila klinopodibnim vipinom jugum sphenoidale Bilya osnovi kozhnogo krila prohodit zorovij kanal canalis opticus cherez nogo v ochnicyu prohodyat ochna arteriya i z ochnici v cherep chutlivij zorovij nerv II para ChMN Mizh zorovimi kanalami na verhnij poverhni tila klinopodibnoyi kistki roztashovana peredperehresna borozna sulcus chiasmatis de roztashovuyetsya speredu vid neyi klinopodibnij vipin zzadu gorbok sidla Medialna chastina kozhnogo malogo krila utvoryuye perednij nahilenij vidrostok processus clinoideus anterior Veliki krila Veliki krila alae majores pochinayutsya vid bokiv tila i mayut p yat poverhon mozkovu facies cerebralis obernena do porozhnini cherepa ochnoyamkovu facies orbitalis utvoryuye bichnu stinku ochnoyi yamki skronevu facies temporalis pidskronevu facies infratemporalis viddilyayetsya vid skronevoyi za dopomogoyu pidskronevogo grebenya verhnoshelepna facies maxilliaris bere uchast u formuvanni krilo pidnebinnoyi yamki Okrim togo vidilyayut chotiri krayi vilichnij margo zygomaticus z yednuyetsya z vilichnoyu kistkoyu lobovij margo frontalis z yednuyetsya z ochnoyamkovoyu chastinoyu lobovoyi kistki tim yanij margo parietalis z yednuyetsya z tim yanoyu kistkoyu luskatij margo squamosus z yednuyetsya z klinopodibnim krayem skronevoyi kistki Dozadu i zzovni luskatij kraj zakinchuyetsya ostyu klinopodibnoyi kistki spina ossis sphenoidalis Mizh malimi i velikimi krilami roztashovana fissura supraorbitalis vidnosno velikij otvir sho z yednuye porozhninu cherepa z ochniceyu Cherez verhnyu ochnoyamkovu shilinu z porozhnini cherepa v ochnicyu prohodyat nastupni nervi okoruhovij III para ChMN blokovij IV para ChMN vidvidnij VI para ChMN ochnij persha gilka trijchastogo nerva V osnovi kozhnogo velikogo krila ye tri otvori foramen rotundum rozmishenij speredu i blizhche do seredini cherez nogo prohodit verhnoshelepnij nerv druga gilka trijchastogo nerva foramen ovale desho pozadu ta zboku cherez nogo prohodit nizhnoshelepnij nerv tretya para trijchastogo nerva foramen spinosum roztashovuyetsya v zadnomu gostromu kuti velikogo krila poblizu osti klinopodibnoyi kistki Inodi ovalnij ta ostistij otvori zlivayutsya v odin zagalnij cherez nogo prohodit Krilopodibni vidrostki Uniz vid tila kistki vidhodyat krilopodibni vidrostki processus pterygoidei Voni utvoreni bichnoyu lamina lateralis i priserednoyu lamina medialis plastinkami Mizh nimi rozmishuyetsya gliboka krilopodibna yamka fossa pterygoidea a na verhivci vidrostka krilopodibna virizka incisura pterygoidea V osnovi krilopodibnogo vidrostka speredu nazad prohodit krilopodibnij kanal canalis pterygoideus yakij z yednuye rvanij otvir foramen lacerum z krilo pidnebinnoyu yamkoyu V osnovi priserednoyi plastinki ye chovnikopodibna yamka fossa scaphoidea Verhivka yiyi zakinchuyetsya krilopodibnim gachkom hamulus pterygoideus yakij maye boroznu sulcus hamuli pterygoidei Dozovni vid chovnikopodibnoyi yamki vidna borozna sluhovoyi trubi sulcus tubae auditivae Takozh ye she dva skladnih utvorennya pidnebinno pihvova borozna sulcus palatovaginalis canalis palatovaginalis i lemeshevo pihvova borozna sulcus vomerovaginalis canalis vomerovaginalis Voni z yednani z pihvovim vidrostkom processus vaginalis Vin roztashovanij na nizhnij poverhni tila klinopodibnoyi kistki i yavlyaye soboyu priserednyu chastinu osnovi krilopodibnogo vidrostka u viglyadi gorizontalno roztashovanoyi plastinki spryamovanoyi blizhche do lemesha Nad pihvovim vidrostkom rozmishena lemeshevo pihvova borozna pid nim pidnebinno pihvova borozna U nih prohodyat gilki glotkovih nerviv Dodatkovi zobrazhennyaKlinopodibna kistka vidilena chervonim kolorom Proyekciya klinopodibnoyi kistki v cherepi zelenij Animaciya Viglyad zverhu tim yani kistki vidaleni Licovi kistki Bokova stinka nosovoyi porozhnini pokazana poziciya reshitchastoyi kistki Klinopodibna kistka prava centralna chastina Osnova cherepa vnutrishnya poverhnya Bokovij viglyad cherepa Gorizontalnij rozriz nosovoyi i ochnoyi porozhnini Osnova cherepa Sklepinnya osnova i bokova stinka livoyi nosovoyi porozhnini Primitkisphenoid 12 serpnya 2019 u Wayback Machine Merriam Webster Online Dictionary 22 veresnya 2017 u Wayback Machine Thieme Atlas of Anatomy Head and Neuroanatomy 2011 Chaurasia Human Anatomy Volume Three CBS Publishers amp Distributors s 43 45 ISBN 978 81 239 2332 1 LiteraturaLyudina Navch posibnik z anatomiyi ta fiziologiyi Lviv 2002 240 s Anatomiya lyudini O I Sviridov Kiyiv Visha shkola 2001 Golovackij A S Cherkasov V G Sapin M R Parahin A I Anatomiya lyudini u troh tomah Vinnicya Nova Kniga 2007 T 1 S 101 105 ISBN 966 382 042 HDzherela