Реа́льність (від лат. realis — речовинний, дійсний, від res — річ, предмет) — філософський термін, який означає усе те, що існує (існувало чи існуватиме) насправді. Окреслення того, що існує насправді, а що насправді не існує — складне онтологічне питання, а тому серед філософів термін реальність вживається в різних значеннях в залежності від філософського напрямку чи школи. Реальність також визначається як властивість речі, її справжній стан, те як вона існує насправді, а не те як вона уявляється.
Реальність | |
Досліджується в | онтологія і філософія |
---|---|
Протилежне | Суб'єктивна реальність |
|
Протилежні до реальності поняття суть «ілюзія», «фантазія», «ідеальне». Синонімом поняття «реальність» у повсякденному вжитку часто виступає поняття «дійсність», однак, наприклад, у філософії діалектичного матеріалізму дійсність визначається як філософська категорія, що протиставляється можливості, тобто дійсність — це реалізована можливість.
Іноді, під «реальністю» розуміють даність об'єктів в найширшому сенсі, і говорять, наприклад, про віртуальну реальність — штучно створений комп'ютерною імітацією ілюзорний світ. Змішана реальність, відповідно, частково відтворює в комп'ютерній симуляції реальний світ, додаючи до нього штучно створені елементи.
Поняття реальності вивчається розділом філософії — онтологією. Коло проблем, на які вона намагається дати відповідь, включають питання: чи реальний я? чи реальні мої думки? чи реальний світ, що мене оточує? чи реальні абстрактні поняття? тощо.
Наївний реалізм
Буденні уявлення про те, що людина живе в реальному світі, саме такому, який вона бачить, називають наївним реалізмом. За цими уявленнями я, звісно, існую, мене оточує реальний світ, мої думки, хоча й нематеріальні, звісно реальні, і, можливо, числа реальні теж. Такий світогляд, проте, незадовільний як з точки зору науки, так і з точки зору філософії. Наука вказує, що світ зовсім не такий, яким ми його бачимо, що сонце не здійснює оберт по небу за 24 години, а навпаки Земля обертається навколо Сонця за рік, що світло — електромагнітні коливання, ми бачимо тільки частину з них, що кольори існують тільки в наших перцепціях, що зір створює численні оптичні ілюзії а звук, відповідно, лише коливання густини повітря тощо.
Філософи заперечують, що ми сприймаємо світ через відчуття, а отже знаємо лише відчуття, а реальність речей поза цими відчуттями далеко не очевидна, що існування «мене» як сутності теж не «звісно», що ми добудовуємо в наших думках те, що бачимо, нашими уявленнями про те, яким воно повинно бути — наприклад, коли ми бачимо фронтон будинку, тобто стіну, ми гадаємо, що це будинок, що в ньому є кімнати, меблі, туалети й таке всяке, що, коли ми бачимо кота, ми гадаємо, чомусь, що це кіт, тобто розпізнаємо образ, зіставляючи побачене з абстрактним образом ідеального кота, який може існує, а може й ні — це лише назва, що числа — можливо, наша вигадка тощо.
Здоровий глузд допомагає людині орієнтуватися в світі, і зазвичай людина може відрізнити реальні речі від ілюзорних, від сну, від вигадки, але загалом ілюзій у світогляді кожної людини вистачає, оскільки сам цей світогляд включає чимало знань, отриманих з різношерстних джерел інформації та вірувань, вироблених на основі цих знань. Усе ж учені та філософи упродовж тисячоліть намагалися докопатися до істини і збагнути як все влаштовано в реальному світі.
Погляди на реальність в історії філософії
Розрізнення реального і даного спогляданню грало важливу роль вже в античній філософії[]. За вченням Демокріта, лише в загальній думці існує колір, в думці — солодке, в думці — гірке, насправді ж існують тільки — атоми і порожнеча . «У загальній думці» у нього означає те ж, що «згідно із загальноприйнятою думкою» і «для нас», не за природою самих речей; природу ж самих речей він, у свою чергу, позначає виразом «насправді» (від слова «правда», «істинне»). Це розрізнення збігається, таким чином, у Демокріта з відмінністю між «природою речей», яка існує об'єктивно, і формами її плотського сприйняття суб'єктом.
Для Платона насправді реальними були тільки ідеї (ейдос)[]. Увесь світ поза світом ідей, Гіперуранією, Платон проголошував тільки тінню, ілюзією[]. Арістотель теж визнавав реальність ідей, але тільки в речах. Подібні до Платонових думки характерні також для багатьох шкіл класичної індійської філософії, в яких справжню реальність має тільки брахман, тоді як відомий людям світ, і навіть боги — ілюзія, майя.
Серед важливих питань середньовічної філософії виділяється суперечка про реальність універсалій між реалістами та номіналістами. Реалісти відстоювали той погляд, що загальні поняття існують насправді, тобто є реальними. Номіналісти вважали, що загальні поняття існують тільки як назви, імена[].
Рене Декарт, проголошуючи принцип універсального сумніву, прийшов до висновку, що єдине, в чому не можна сумніватися — це в існуванні, реальності, самого дослідника — cogito ergo sum (думаю, отже, існую)[]. Численні філософи й філософські школи після Декарта відмовлялися розглядати питання про реальність світу поза відчуттями, переносячи основний акцент в область гносеології (епістемології), області філософії, що вивчає проблеми пізнання[]. Марксистсько-ленінська філософія зараховує таких філософів і такі школи до суб'єктивних ідеалістів, хоча вони самі себе так не називають[]. Зокрема, до них належали Джордж Берклі та Девід Г'юм. Суб'єктивні ідеалісти не обов'язково заперечують реальність світу поза відчуттями, вони або проголошують це питання метафізичним[], або ж, як Іммануїл Кант, вважають, що відповідь на це питання вимагає трансцензусу — виходу за межі емпіричного досвіду[].
Гегель, розвиваючи свої погляди в дусі Платона й середньовічного реалізму, проголосив, що первинну реальність має абсолютна ідея, яка породжує емпіричну чуттєву реальність[]. Марксистсько-ленінська філософія класифікує подібні погляди об'єктивно ідеалістичними.
Прихильники матеріалізму стверджують не тільки реальність, й первинність зовнішнього матеріального світу, тому для них щодо питання про реальність акцент зміщується до питання про реальність ідеального, свідомості[]. Вульгарний матеріалізм вирішував це питання кардинально, стверджуючи, що свідомість не тільки існує, а й матеріальна.
У діалектичному матеріалізмі терміном «реальність» окреслюють усе, що все існує, тобто весь світ, включно з усіма його ідеальними продуктами, але водночас у цій сукупній реальності виділяють об'єктивну реальність, тобто матерію в сукупності різних її видів, протиставляючи її суб'єктивній реальності, тобто явищам свідомості.
Два основні трактування реальності
Існує два основні філософські трактування реальності: реалізм, що стверджує об'єктивне існування реальності, яка лише відкривається людиною в процесі пізнання[], і феноменалізм, який стверджує, що реальність залежить від пізнавальної активності людини і конструюється в ній[]. Починаючи з 60-х років 20 ст. погляди в руслі феноменалізму стали називати антиреалізмом[]. Наприклад, з погляду антиреалізму олімпійські боги для стародавнього грека були такою ж реальністю, як і електрон для сучасного ученого[].
Реалізм
Філософський термін «реалізм» вживається для позначення напрямку, що постулює існування реальності, незалежної від суб’єкта пізнання[]. Історично термін реалізм (без додаткового уточнення) застосовували для позначення трьох зовсім різних напрямків філософської думки[]:
- реалізм як напрямок, протилежний до номіналізму і концептуалізму (поміркованого реалізму) в середньовіковій та сучасній філософії (проблема універсалій);
- реалізм як напрямок Нового часу, що протистоїть ідеалізму[]. Цю ідею відстоював Гербарт зі своїми послідовниками. Епістемологічний реалізм або об’єктивізм розглядає істинне знання незалежним від знань, уявлень і вірувань окремого суб’єкта пізнання. Епістемологічний реалізм наполягає на ідеї, що наш чуттєвий досвід забезпечує прямий, безпосередній доступ до об’єктів навколишньогоо світу.
- реалізм як напрямок, протилежний до антиреалізму в сучасній філософії науки другої половини XX ст..
Крім цих видів реалізму існують філософські напрямки, в яких слово реалізм уточнюється. На початку ХХ століття між собою вели боротьбу неореалізм та критичний реалізм[]. Обидва напрямки протистояли ідеалізму в сенсі Берклі, але відрізнялися своїми епістемологічними позиціями[]. Тоді як неореалізм проголошував існування незалежної реальності й сприйняття її такою, як вона є, критичний реалізм вважав, що незалежна реальність опосередкована ментальними «чуттєвими даними».
Феноменалізм
Феноменалізм — це філософське вчення про те, що ми пізнаємо не сутність речей, «речі у собі», а лише явища. В основі феноменалізму лежить дослідження об'єктів пізнання з онтологічної та гносеологічної точок зору[]. В першому випадку об'єкти розглядаються незалежно від питання про їхнє сприйняття у пізнані, винятково з точки зору взаємозалежності і відносного значення їхніх властивостей як відомих форм і проявів буття[]. При цьому показується, що одні властивості можуть бути визнані постійними, інші — змінними і похідними[]. Так, наприклад, густина або маса є постійними властивостями всіх матеріальних об'єктів у порівнянні із їхнім кольором, формою або іншими властивостями, що сприймаються відчуттями[]. Ці останні при відомій точці зору можуть бути визнані лише різними проявами маси[].
Буття і реальність
Поняття реальність вступає у складні відносини з поняттям буття[]:
- Буття є сукупністю різновидів реальності (коли поняття реальності гранично розширене і включає такі поняття як, наприклад, суб'єктивна реальність)[]
- Буття містить реальність як складову частину (коли реальності протиставила ірреальність або сюрреальність)[]
- Реальність містить в собі буття (в екзистенціалізмі, де буття має тільки людина)[].
Крім того розрізняють актуальну реальність (те, що є зараз) і потенційну (що «реально» може відбутися), а також реальність об'єктивну і суб'єктивну. У цих класифікаціях реальність збігається з буттям[].
Реальність з точки зору науки
, його методології та обмежень сформувався в напрям, який отримав назву наукового реалізму. Ця точка зору відстоює тезу, що світ, який описує наука, реальний і незалежний від того, що ми про нього думаємо. У рамках філософії науки питання про реальність фізичного світу часто формулюється як «чим пояснити успіх науки?». Дискусії з цієї теми обертаються навколо статусу неспостережуваних сутностей наукових теорій. Наукові реалісти стверджують, що вони мають однаковий онтологічний статус зі спостережуваними об'єктами. Інструменталізм притримується протилежної думки, вважаючи, що наука створює тільки моделі, які є не більше ніж знаряддями пізнання.
На початку XX століття у вжиток увійшов термін фізична реальність, яким окреслювали розуміння реальності в природознавстві. Світ, як його описує фізика, дуже сильно відрізняється від того світу, до якого людина звикла в рамках наївного реалізму. Фізика оперує такими неспостережуваними сутностями, як фізичні поля, хвильова функція, елементарна частинка, спін та ізоспін тощо[]. Часто навіть фізики не можуть знайти раціональне пояснення тим формулам, які вони з успіхом застосовують для опису експериментів. Квантова механіка добре зрозуміла як математичний формалізм, тобто як знання того, що треба зробити, щоб одержати правильний результат, однак, коли намагаються дати їй в логічних, звичних термінах, виникають великі труднощі[].
Математика
У математиці найбільше дискусій викликає статус абстракцій, особливо чисел. Прихильників реальності чисел у філософії математики називають платоністами. Інші підходи намагаються пов'язати математичні поняття з фізичним світом. До таких підходів належать формалізм та фікціонізм[]. Формалізм вважає, що математичні твердження є результатами маніпуляцій за певними правилами. Фікціонізм стверджує, що науку можна формулювати взагалі без чисел і будь-якої математики.
Деякі підходи приймають реальність одних математичних об'єктів, але відкидають інші. Фінітизм відкидає нескінченності. Ультрафінітизм приймає скінченні величини тільки до певної межі. Коструктивізм та Інтуїціонізм стоять на позиції реальності об'єктів, які можна явно вибудувати, але відкидає принцип виключення третього у доведеннях за методом зведення до абсурду[].
Традиційно в центрі дебатів стоїть питання про те, чи світ абстактних (нематеріальних, неосяжних) чисел існує поряд із фізичним (осяжним, конкректим) світом[]. Нещодавно була сформульована гіпотеза математичного всесвіту, в якому існують тільки математичні сутності, а фізичний світ є тільки ілюзією. Автор цієї гіпотези Макс Тегмарк будував її, виходячи з постулату: «всі структури, що існують математично, існують також фізично». Гіпотезу можна вважати формою платонізму, а також математичного монізму, яка заперечує існування будь-чого, крім математичних об'єктів.
Модальний реалізм
У ХХ столітті філософський аналіз логіки, зокрема математичної логіки, призвів до виникнення модальної логіки, як розширення над побудовами звичної бінарної логіки[]. Модальна логіка поряд із простими логічними сталими на зразок «так» і «ні» розглядає інші варіанти відповіді, такі як «можливо»[]. Одним із можливих підходів до розуміння висловлювань модальної логіки, є гіпотеза так званого модального реалізму, в рамках якого всі можливі світи вважаються настільки ж реальними, як і фактичний. Ця гіпотеза знайшла як своїх прихильників так і критиків[].
Суспільні науки
Вочевидь, наївний реалізм, що вважає реальністю те, що людина бачить і відчуває, входить у суперечність з науковими уявленнями про світ. Дещо знімає цю суперечність поняття консенсусної реальності — підходу до визначення того, що існує насправді, через згоду, консенсус між суб'єктами пізнання. Цей підхід розвивається в руслі соціального конструктивізму. У рамках такого підходу реальне те, відносно чого в людей виробився консенсус, тобто те, що люди вважають реальним. Наприклад, що світло — електромагнітні коливання, а колір визначається спектром цих коливань, що Земля обертається навколо Сонця, що реальні соціальні класи й народи тощо. Ця консенсусна реальність підтримується взаємодією людей у суспільстві. У такого підходу є свої складнощі, оскільки різні громади можуть мати різні уявлення, а тоді існує стільки реальностей, скільки різних громад.
Суспільні науки звертають увагу на шар реальності, що існує завдяки взаємодії людей у суспільстві, який називають соціальною реальністю. У цій царині працювали такі соціологи й філософи як Еміль Дюркгейм, Герберт Спенсер, Джон Серль.
Для дослідження соціальної/інституційної реальності Джон Серль використовував , намагаючись описати такі аспекти соціального світу як «шлюб, власність, робота, звільнення з роботи, війна, революція, вечірки, уряди, мінинги, профспільки, парламенти, корпорації, закони, ресторани, відпустки, юристи, професори, лікарі, лицарі, податки». На думку Серля, взаємодія між такими окремими інституційними реальностями систематична й створює багатошарову соціальну реальність. На його думку ключем до формування соціальної реальності є мова, оскільки мова є системою прийнятих символів, що зберігається в часі незалежно від інших факторів.
Віртуальна реальність та інші ілюзорні «реальності»
Починаючи з 1980-их, утвердилося поняття віртуальна реальність, тобто ілюзорна «реальність», уявний світ, створений комп'ютерами[]. Користувач комп'ютера наче занурюється в штучний світ, отримуючи від комп'ютера візуальні та аудіо сигнали, що заміняють собою відповідні сигнали від реального світу. Така віртуальна реальність використовується у відеоіграх та в комп'ютерних тренажерах[]. Доволі часто сигнали ілюзорної та фактичної реальності накладаються, утворюючи змішану або доповнену реальність[].
До певного ступеня багато творів мистецтва, особливо художньої літератури та кіно, занурюють читача чи глядача в ілюзорний фантастичний світ, у якому діють свої правила й закони[]. Таке занурення відбувається завдяки людській уяві та здатності людини призупинити на деякий час свій скептицизм[]. Хоча глядач, наприклад, свідомий того, що бачить вигадку, події, що відбуваються на екрані, сприймаються як реальні й викликають співпереживання, так наче герої фільму є справжніми людьми[]. Твори наукової фантастики та фентезі створюють цілі вигадані світи, в яких існує своя внутрішня для такого світу «реальність»[].
Скептичні погляди
В історії думки існувало чимало скептичних поглядів, щодо реальності, зокрема, щодо того чи можна чітко розмежувати реальність та сон. Чжуан-цзи, китайський філософ 4-го століття до н. е., писав:
Одного разу Чжуанові-цзи наснилося, що він метелик, задоволений самим собою і тим, що він робить. Він не знав, що він був Чжуан-цзи. Раптом він прокинувся і там він був, абсолютно точно та безпомилково, Чжуан-цзи. Але він не знав, чи був він Чжуан-цзи котрому наснилося, що він метелик, чи метеликом, котрому наснилося, що він був Чжуан-цзи. Але між Чжуан-цзи і метеликом повинна бути деяка відмінність! Це називається Перетворенням Речей.
Рене Декарт був одним із перших західних філософів, що розглядали це питання. Він стверджував, що «… не існує жодних точних ознак, за якими ми можемо чітко відрізнити неспання від сну» і добіг висновку, що «цілком можливо, що я сплю прямо зараз, і що всі мої відчуття є помилковими». Декарту, який стояв на засадах універсального сумніву, належить також ідея , що вводить людей в оману ілюзією зовнішнього світу.
У ХХ столітті Гіларі Патнем сформулював уявний експеримент мозок у колбі, в якому в мозку стимулюються враження того, що він живе реальним життям. Подібні мотиви відображено також у фільмі «Матриця». Бертран Расселл жартома запропонував думку про те, що світ утворений п'ять хвилин тому одночасно з фальшивою пам'яттю людей .
Див. також
Примітки
- Шинкарук, стр. 566.
- [[https://web.archive.org/web/20180206002619/http://sum.in.ua/s/realjnistj Архівовано 6 лютого 2018 у Wayback Machine.] Реальність в Академічному словнику української мови]]
- Шинкарук, стр. 396
- . Архів оригіналу за 17 вересня 2018. Процитовано 5 лютого 2018.
- https://plato.stanford.edu/entries/form-matter/ [ 24 квітня 2018 у Wayback Machine.] Матерія проти форми в Стенфордській філософській енциклопедії
- Шинкарук, стр. 343
- Feibleman, James K. (1962). "Nominalism" in Dictionary of Philosophy, Dagobert D. Runes (ed.). Totowa, NJ: Littlefield, Adams, & Co. (link [ 30 січня 2018 у Wayback Machine.])
- Шинкарук, стр.565
- Шинкарук, стр. 671
- Шинкарук, стр. 456
- Шинкарук, стр. 91
- . Архів оригіналу за 18 березня 2019. Процитовано 27 лютого 2018.
- . Архів оригіналу за 24 квітня 2018. Процитовано 10 лютого 2018.
- Realism [ 3 травня 2015 у Wayback Machine.] // Encyclopædia Britannica.
- Realism // Interdisciplinary Encyclopedia of Religion and Science ISSN 2037-2329
- Michael Dummett (1963), Realism. reprinted, pp. 145–165.
- Charles, E. P. A New Look at New Realism: The Psychology and Philosophy of E.B. Holt [ 6 грудня 2015 у Wayback Machine.], (2011). New Brunswick: Transaction Publishers
- Coelho, Ivo, 2010. "Critical Realism." . Ed. Johnson J. Puthenpurackal. (Bangalore, ATC).1:341–344.
- Шинкарук, стр. 715
- Leplin, Jarrett. (1984). Scientific Realism. California: University of California Press.
- Шинкарук, стр. 719
- Balaguer, Mark (1998). Platonism and Anti-Platonism in Mathematics. Oxford: Oxford University Press. ISBN .
- . Архів оригіналу за 26 квітня 2018. Процитовано 13 лютого 2018.
- Weir, Alan: "Formalism in the Philosophy of Mathematics." [ 24 квітня 2018 у Wayback Machine.] Stanford Encyclopedia of Philosophy (2011)
- . Архів оригіналу за 24 квітня 2018. Процитовано 13 лютого 2018.
- Feng Ye (2011). Strict Finitism and the Logic of Mathematical Applications. Springer Science & Business Media. ISBN .
- Нагорний М.М.. Абстракція актуальної нескінченності, Абстракція ототожнення, Абстракція потенціальноЇ здійсненності. — С. 43, 44.
- Tegmark, Max (February 2008). The Mathematical Universe. Foundations of Physics. 38 (2): 101—150. arXiv:0704.0646. Bibcode:2008FoPh...38..101T. doi:10.1007/s10701-007-9186-9.
- Putnam, Hilary (1981). Reason, Truth, and History. Cambridge: Cambridge University Press.
- Berger, P. L. and T. Luckmann (1966), The Social Construction of Reality: A Treatise in the Sociology of Knowledge, Garden City, NY: Anchor Books.
- John R. Searle, The Construction of Social Reality (Penguin 1996) p. 79
- John R. Searle, The Construction of Social Reality (Penguin 1996) p. 79
- Watson, Burton (1962). Early Chinese Literature. New York: Columbia University Press.
- Renati Des Cartes Meditationes de prima philosophia [ 24 жовтня 2020 у Wayback Machine.], 1670
- (1921). . G. Allen & Unwin. Архів оригіналу за 28 лютого 2018. Процитовано 28 лютого 2018.
- Are we only five minutes old? Acock on the age of the universe [ 27 лютого 2019 у Wayback Machine.] J.W.Smith and S.Ward Philosophy of Science, vol.51, no.3, Sept.1984, p.511-513
Джерела
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Реальність |
- Філософський словник /За ред. В. І. Шинкарука. — 2. вид. І доп. — К.: Голов. ред. УРЕ, 1986. — 800 с.
![]() | Це незавершена стаття з філософії. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Rea lnist vid lat realis rechovinnij dijsnij vid res rich predmet filosofskij termin yakij oznachaye use te sho isnuye isnuvalo chi isnuvatime naspravdi Okreslennya togo sho isnuye naspravdi a sho naspravdi ne isnuye skladne ontologichne pitannya a tomu sered filosofiv termin realnist vzhivayetsya v riznih znachennyah v zalezhnosti vid filosofskogo napryamku chi shkoli Realnist takozh viznachayetsya yak vlastivist rechi yiyi spravzhnij stan te yak vona isnuye naspravdi a ne te yak vona uyavlyayetsya RealnistDoslidzhuyetsya vontologiya i filosofiyaProtilezhneSub yektivna realnist Realnist u Vikishovishi Protilezhni do realnosti ponyattya sut ilyuziya fantaziya idealne Sinonimom ponyattya realnist u povsyakdennomu vzhitku chasto vistupaye ponyattya dijsnist odnak napriklad u filosofiyi dialektichnogo materializmu dijsnist viznachayetsya yak filosofska kategoriya sho protistavlyayetsya mozhlivosti tobto dijsnist ce realizovana mozhlivist Inodi pid realnistyu rozumiyut danist ob yektiv v najshirshomu sensi i govoryat napriklad pro virtualnu realnist shtuchno stvorenij komp yuternoyu imitaciyeyu ilyuzornij svit Zmishana realnist vidpovidno chastkovo vidtvoryuye v komp yuternij simulyaciyi realnij svit dodayuchi do nogo shtuchno stvoreni elementi Ponyattya realnosti vivchayetsya rozdilom filosofiyi ontologiyeyu Kolo problem na yaki vona namagayetsya dati vidpovid vklyuchayut pitannya chi realnij ya chi realni moyi dumki chi realnij svit sho mene otochuye chi realni abstraktni ponyattya tosho Nayivnij realizmBudenni uyavlennya pro te sho lyudina zhive v realnomu sviti same takomu yakij vona bachit nazivayut nayivnim realizmom Za cimi uyavlennyami ya zvisno isnuyu mene otochuye realnij svit moyi dumki hocha j nematerialni zvisno realni i mozhlivo chisla realni tezh Takij svitoglyad prote nezadovilnij yak z tochki zoru nauki tak i z tochki zoru filosofiyi Nauka vkazuye sho svit zovsim ne takij yakim mi jogo bachimo sho sonce ne zdijsnyuye obert po nebu za 24 godini a navpaki Zemlya obertayetsya navkolo Soncya za rik sho svitlo elektromagnitni kolivannya mi bachimo tilki chastinu z nih sho kolori isnuyut tilki v nashih percepciyah sho zir stvoryuye chislenni optichni ilyuziyi a zvuk vidpovidno lishe kolivannya gustini povitrya tosho Filosofi zaperechuyut sho mi sprijmayemo svit cherez vidchuttya a otzhe znayemo lishe vidchuttya a realnist rechej poza cimi vidchuttyami daleko ne ochevidna sho isnuvannya mene yak sutnosti tezh ne zvisno sho mi dobudovuyemo v nashih dumkah te sho bachimo nashimi uyavlennyami pro te yakim vono povinno buti napriklad koli mi bachimo fronton budinku tobto stinu mi gadayemo sho ce budinok sho v nomu ye kimnati mebli tualeti j take vsyake sho koli mi bachimo kota mi gadayemo chomus sho ce kit tobto rozpiznayemo obraz zistavlyayuchi pobachene z abstraktnim obrazom idealnogo kota yakij mozhe isnuye a mozhe j ni ce lishe nazva sho chisla mozhlivo nasha vigadka tosho Zdorovij gluzd dopomagaye lyudini oriyentuvatisya v sviti i zazvichaj lyudina mozhe vidrizniti realni rechi vid ilyuzornih vid snu vid vigadki ale zagalom ilyuzij u svitoglyadi kozhnoyi lyudini vistachaye oskilki sam cej svitoglyad vklyuchaye chimalo znan otrimanih z riznosherstnih dzherel informaciyi ta viruvan viroblenih na osnovi cih znan Use zh ucheni ta filosofi uprodovzh tisyacholit namagalisya dokopatisya do istini i zbagnuti yak vse vlashtovano v realnomu sviti Poglyadi na realnist v istoriyi filosofiyiRozriznennya realnogo i danogo spoglyadannyu gralo vazhlivu rol vzhe v antichnij filosofiyi dzherelo Za vchennyam Demokrita lishe v zagalnij dumci isnuye kolir v dumci solodke v dumci girke naspravdi zh isnuyut tilki atomi i porozhnecha U zagalnij dumci u nogo oznachaye te zh sho zgidno iz zagalnoprijnyatoyu dumkoyu i dlya nas ne za prirodoyu samih rechej prirodu zh samih rechej vin u svoyu chergu poznachaye virazom naspravdi vid slova pravda istinne Ce rozriznennya zbigayetsya takim chinom u Demokrita z vidminnistyu mizh prirodoyu rechej yaka isnuye ob yektivno i formami yiyi plotskogo sprijnyattya sub yektom Dlya Platona naspravdi realnimi buli tilki ideyi ejdos dzherelo Uves svit poza svitom idej Giperuraniyeyu Platon progoloshuvav tilki tinnyu ilyuziyeyu dzherelo Aristotel tezh viznavav realnist idej ale tilki v rechah Podibni do Platonovih dumki harakterni takozh dlya bagatoh shkil klasichnoyi indijskoyi filosofiyi v yakih spravzhnyu realnist maye tilki brahman todi yak vidomij lyudyam svit i navit bogi ilyuziya majya Sered vazhlivih pitan serednovichnoyi filosofiyi vidilyayetsya superechka pro realnist universalij mizh realistami ta nominalistami Realisti vidstoyuvali toj poglyad sho zagalni ponyattya isnuyut naspravdi tobto ye realnimi Nominalisti vvazhali sho zagalni ponyattya isnuyut tilki yak nazvi imena dzherelo Rene Dekart progoloshuyuchi princip universalnogo sumnivu prijshov do visnovku sho yedine v chomu ne mozhna sumnivatisya ce v isnuvanni realnosti samogo doslidnika cogito ergo sum dumayu otzhe isnuyu dzherelo Chislenni filosofi j filosofski shkoli pislya Dekarta vidmovlyalisya rozglyadati pitannya pro realnist svitu poza vidchuttyami perenosyachi osnovnij akcent v oblast gnoseologiyi epistemologiyi oblasti filosofiyi sho vivchaye problemi piznannya dzherelo Marksistsko leninska filosofiya zarahovuye takih filosofiv i taki shkoli do sub yektivnih idealistiv hocha voni sami sebe tak ne nazivayut dzherelo Zokrema do nih nalezhali Dzhordzh Berkli ta Devid G yum Sub yektivni idealisti ne obov yazkovo zaperechuyut realnist svitu poza vidchuttyami voni abo progoloshuyut ce pitannya metafizichnim dzherelo abo zh yak Immanuyil Kant vvazhayut sho vidpovid na ce pitannya vimagaye transcenzusu vihodu za mezhi empirichnogo dosvidu dzherelo Gegel rozvivayuchi svoyi poglyadi v dusi Platona j serednovichnogo realizmu progolosiv sho pervinnu realnist maye absolyutna ideya yaka porodzhuye empirichnu chuttyevu realnist dzherelo Marksistsko leninska filosofiya klasifikuye podibni poglyadi ob yektivno idealistichnimi Prihilniki materializmu stverdzhuyut ne tilki realnist j pervinnist zovnishnogo materialnogo svitu tomu dlya nih shodo pitannya pro realnist akcent zmishuyetsya do pitannya pro realnist idealnogo svidomosti dzherelo Vulgarnij materializm virishuvav ce pitannya kardinalno stverdzhuyuchi sho svidomist ne tilki isnuye a j materialna U dialektichnomu materializmi terminom realnist okreslyuyut use sho vse isnuye tobto ves svit vklyuchno z usima jogo idealnimi produktami ale vodnochas u cij sukupnij realnosti vidilyayut ob yektivnu realnist tobto materiyu v sukupnosti riznih yiyi vidiv protistavlyayuchi yiyi sub yektivnij realnosti tobto yavisham svidomosti Dva osnovni traktuvannya realnostiIsnuye dva osnovni filosofski traktuvannya realnosti realizm sho stverdzhuye ob yektivne isnuvannya realnosti yaka lishe vidkrivayetsya lyudinoyu v procesi piznannya dzherelo i fenomenalizm yakij stverdzhuye sho realnist zalezhit vid piznavalnoyi aktivnosti lyudini i konstruyuyetsya v nij dzherelo Pochinayuchi z 60 h rokiv 20 st poglyadi v rusli fenomenalizmu stali nazivati antirealizmom dzherelo Napriklad z poglyadu antirealizmu olimpijski bogi dlya starodavnogo greka buli takoyu zh realnistyu yak i elektron dlya suchasnogo uchenogo dzherelo Realizm Dokladnishe Realizm filosofiya Filosofskij termin realizm vzhivayetsya dlya poznachennya napryamku sho postulyuye isnuvannya realnosti nezalezhnoyi vid sub yekta piznannya dzherelo Istorichno termin realizm bez dodatkovogo utochnennya zastosovuvali dlya poznachennya troh zovsim riznih napryamkiv filosofskoyi dumki dzherelo realizm yak napryamok protilezhnij do nominalizmu i konceptualizmu pomirkovanogo realizmu v serednovikovij ta suchasnij filosofiyi problema universalij realizm yak napryamok Novogo chasu sho protistoyit idealizmu dzherelo Cyu ideyu vidstoyuvav Gerbart zi svoyimi poslidovnikami Epistemologichnij realizm abo ob yektivizm rozglyadaye istinne znannya nezalezhnim vid znan uyavlen i viruvan okremogo sub yekta piznannya Epistemologichnij realizm napolyagaye na ideyi sho nash chuttyevij dosvid zabezpechuye pryamij bezposerednij dostup do ob yektiv navkolishnogoo svitu realizm yak napryamok protilezhnij do antirealizmu v suchasnij filosofiyi nauki drugoyi polovini XX st Krim cih vidiv realizmu isnuyut filosofski napryamki v yakih slovo realizm utochnyuyetsya Na pochatku HH stolittya mizh soboyu veli borotbu neorealizm ta kritichnij realizm dzherelo Obidva napryamki protistoyali idealizmu v sensi Berkli ale vidriznyalisya svoyimi epistemologichnimi poziciyami dzherelo Todi yak neorealizm progoloshuvav isnuvannya nezalezhnoyi realnosti j sprijnyattya yiyi takoyu yak vona ye kritichnij realizm vvazhav sho nezalezhna realnist oposeredkovana mentalnimi chuttyevimi danimi Fenomenalizm Dokladnishe Fenomenalizm Fenomenalizm ce filosofske vchennya pro te sho mi piznayemo ne sutnist rechej rechi u sobi a lishe yavisha V osnovi fenomenalizmu lezhit doslidzhennya ob yektiv piznannya z ontologichnoyi ta gnoseologichnoyi tochok zoru dzherelo V pershomu vipadku ob yekti rozglyadayutsya nezalezhno vid pitannya pro yihnye sprijnyattya u piznani vinyatkovo z tochki zoru vzayemozalezhnosti i vidnosnogo znachennya yihnih vlastivostej yak vidomih form i proyaviv buttya dzherelo Pri comu pokazuyetsya sho odni vlastivosti mozhut buti viznani postijnimi inshi zminnimi i pohidnimi dzherelo Tak napriklad gustina abo masa ye postijnimi vlastivostyami vsih materialnih ob yektiv u porivnyanni iz yihnim kolorom formoyu abo inshimi vlastivostyami sho sprijmayutsya vidchuttyami dzherelo Ci ostanni pri vidomij tochci zoru mozhut buti viznani lishe riznimi proyavami masi dzherelo Buttya i realnistPonyattya realnist vstupaye u skladni vidnosini z ponyattyam buttya dzherelo Buttya ye sukupnistyu riznovidiv realnosti koli ponyattya realnosti granichno rozshirene i vklyuchaye taki ponyattya yak napriklad sub yektivna realnist dzherelo Buttya mistit realnist yak skladovu chastinu koli realnosti protistavila irrealnist abo syurrealnist dzherelo Realnist mistit v sobi buttya v ekzistencializmi de buttya maye tilki lyudina dzherelo Krim togo rozriznyayut aktualnu realnist te sho ye zaraz i potencijnu sho realno mozhe vidbutisya a takozh realnist ob yektivnu i sub yektivnu U cih klasifikaciyah realnist zbigayetsya z buttyam dzherelo Realnist z tochki zoru nauki jogo metodologiyi ta obmezhen sformuvavsya v napryam yakij otrimav nazvu naukovogo realizmu Cya tochka zoru vidstoyuye tezu sho svit yakij opisuye nauka realnij i nezalezhnij vid togo sho mi pro nogo dumayemo U ramkah filosofiyi nauki pitannya pro realnist fizichnogo svitu chasto formulyuyetsya yak chim poyasniti uspih nauki Diskusiyi z ciyeyi temi obertayutsya navkolo statusu nesposterezhuvanih sutnostej naukovih teorij Naukovi realisti stverdzhuyut sho voni mayut odnakovij ontologichnij status zi sposterezhuvanimi ob yektami Instrumentalizm pritrimuyetsya protilezhnoyi dumki vvazhayuchi sho nauka stvoryuye tilki modeli yaki ye ne bilshe nizh znaryaddyami piznannya Na pochatku XX stolittya u vzhitok uvijshov termin fizichna realnist yakim okreslyuvali rozuminnya realnosti v prirodoznavstvi Svit yak jogo opisuye fizika duzhe silno vidriznyayetsya vid togo svitu do yakogo lyudina zvikla v ramkah nayivnogo realizmu Fizika operuye takimi nesposterezhuvanimi sutnostyami yak fizichni polya hvilova funkciya elementarna chastinka spin ta izospin tosho dzherelo Chasto navit fiziki ne mozhut znajti racionalne poyasnennya tim formulam yaki voni z uspihom zastosovuyut dlya opisu eksperimentiv Kvantova mehanika dobre zrozumila yak matematichnij formalizm tobto yak znannya togo sho treba zrobiti shob oderzhati pravilnij rezultat odnak koli namagayutsya dati yij v logichnih zvichnih terminah vinikayut veliki trudnoshi dzherelo Matematika U matematici najbilshe diskusij viklikaye status abstrakcij osoblivo chisel Prihilnikiv realnosti chisel u filosofiyi matematiki nazivayut platonistami Inshi pidhodi namagayutsya pov yazati matematichni ponyattya z fizichnim svitom Do takih pidhodiv nalezhat formalizm ta fikcionizm dzherelo Formalizm vvazhaye sho matematichni tverdzhennya ye rezultatami manipulyacij za pevnimi pravilami Fikcionizm stverdzhuye sho nauku mozhna formulyuvati vzagali bez chisel i bud yakoyi matematiki Deyaki pidhodi prijmayut realnist odnih matematichnih ob yektiv ale vidkidayut inshi Finitizm vidkidaye neskinchennosti Ultrafinitizm prijmaye skinchenni velichini tilki do pevnoyi mezhi Kostruktivizm ta Intuyicionizm stoyat na poziciyi realnosti ob yektiv yaki mozhna yavno vibuduvati ale vidkidaye princip viklyuchennya tretogo u dovedennyah za metodom zvedennya do absurdu dzherelo Tradicijno v centri debativ stoyit pitannya pro te chi svit abstaktnih nematerialnih neosyazhnih chisel isnuye poryad iz fizichnim osyazhnim konkrektim svitom dzherelo Neshodavno bula sformulovana gipoteza matematichnogo vsesvitu v yakomu isnuyut tilki matematichni sutnosti a fizichnij svit ye tilki ilyuziyeyu Avtor ciyeyi gipotezi Maks Tegmark buduvav yiyi vihodyachi z postulatu vsi strukturi sho isnuyut matematichno isnuyut takozh fizichno Gipotezu mozhna vvazhati formoyu platonizmu a takozh matematichnogo monizmu yaka zaperechuye isnuvannya bud chogo krim matematichnih ob yektiv Modalnij realizm U HH stolitti filosofskij analiz logiki zokrema matematichnoyi logiki prizviv do viniknennya modalnoyi logiki yak rozshirennya nad pobudovami zvichnoyi binarnoyi logiki dzherelo Modalna logika poryad iz prostimi logichnimi stalimi na zrazok tak i ni rozglyadaye inshi varianti vidpovidi taki yak mozhlivo dzherelo Odnim iz mozhlivih pidhodiv do rozuminnya vislovlyuvan modalnoyi logiki ye gipoteza tak zvanogo modalnogo realizmu v ramkah yakogo vsi mozhlivi sviti vvazhayutsya nastilki zh realnimi yak i faktichnij Cya gipoteza znajshla yak svoyih prihilnikiv tak i kritikiv dzherelo Suspilni nauki Vochevid nayivnij realizm sho vvazhaye realnistyu te sho lyudina bachit i vidchuvaye vhodit u superechnist z naukovimi uyavlennyami pro svit Desho znimaye cyu superechnist ponyattya konsensusnoyi realnosti pidhodu do viznachennya togo sho isnuye naspravdi cherez zgodu konsensus mizh sub yektami piznannya Cej pidhid rozvivayetsya v rusli socialnogo konstruktivizmu U ramkah takogo pidhodu realne te vidnosno chogo v lyudej virobivsya konsensus tobto te sho lyudi vvazhayut realnim Napriklad sho svitlo elektromagnitni kolivannya a kolir viznachayetsya spektrom cih kolivan sho Zemlya obertayetsya navkolo Soncya sho realni socialni klasi j narodi tosho Cya konsensusna realnist pidtrimuyetsya vzayemodiyeyu lyudej u suspilstvi U takogo pidhodu ye svoyi skladnoshi oskilki rizni gromadi mozhut mati rizni uyavlennya a todi isnuye stilki realnostej skilki riznih gromad Suspilni nauki zvertayut uvagu na shar realnosti sho isnuye zavdyaki vzayemodiyi lyudej u suspilstvi yakij nazivayut socialnoyu realnistyu U cij carini pracyuvali taki sociologi j filosofi yak Emil Dyurkgejm Gerbert Spenser Dzhon Serl Dlya doslidzhennya socialnoyi institucijnoyi realnosti Dzhon Serl vikoristovuvav namagayuchis opisati taki aspekti socialnogo svitu yak shlyub vlasnist robota zvilnennya z roboti vijna revolyuciya vechirki uryadi miningi profspilki parlamenti korporaciyi zakoni restorani vidpustki yuristi profesori likari licari podatki Na dumku Serlya vzayemodiya mizh takimi okremimi institucijnimi realnostyami sistematichna j stvoryuye bagatosharovu socialnu realnist Na jogo dumku klyuchem do formuvannya socialnoyi realnosti ye mova oskilki mova ye sistemoyu prijnyatih simvoliv sho zberigayetsya v chasi nezalezhno vid inshih faktoriv Virtualna realnist ta inshi ilyuzorni realnosti Dokladnishe Virtualna realnist Pochinayuchi z 1980 ih utverdilosya ponyattya virtualna realnist tobto ilyuzorna realnist uyavnij svit stvorenij komp yuterami dzherelo Koristuvach komp yutera nache zanuryuyetsya v shtuchnij svit otrimuyuchi vid komp yutera vizualni ta audio signali sho zaminyayut soboyu vidpovidni signali vid realnogo svitu Taka virtualna realnist vikoristovuyetsya u videoigrah ta v komp yuternih trenazherah dzherelo Dovoli chasto signali ilyuzornoyi ta faktichnoyi realnosti nakladayutsya utvoryuyuchi zmishanu abo dopovnenu realnist dzherelo Do pevnogo stupenya bagato tvoriv mistectva osoblivo hudozhnoyi literaturi ta kino zanuryuyut chitacha chi glyadacha v ilyuzornij fantastichnij svit u yakomu diyut svoyi pravila j zakoni dzherelo Take zanurennya vidbuvayetsya zavdyaki lyudskij uyavi ta zdatnosti lyudini prizupiniti na deyakij chas svij skepticizm dzherelo Hocha glyadach napriklad svidomij togo sho bachit vigadku podiyi sho vidbuvayutsya na ekrani sprijmayutsya yak realni j viklikayut spivperezhivannya tak nache geroyi filmu ye spravzhnimi lyudmi dzherelo Tvori naukovoyi fantastiki ta fentezi stvoryuyut cili vigadani sviti v yakih isnuye svoya vnutrishnya dlya takogo svitu realnist dzherelo Skeptichni poglyadiDokladnishe Gipoteza simulyaciyi V istoriyi dumki isnuvalo chimalo skeptichnih poglyadiv shodo realnosti zokrema shodo togo chi mozhna chitko rozmezhuvati realnist ta son Chzhuan czi kitajskij filosof 4 go stolittya do n e pisav Odnogo razu Chzhuanovi czi nasnilosya sho vin metelik zadovolenij samim soboyu i tim sho vin robit Vin ne znav sho vin buv Chzhuan czi Raptom vin prokinuvsya i tam vin buv absolyutno tochno ta bezpomilkovo Chzhuan czi Ale vin ne znav chi buv vin Chzhuan czi kotromu nasnilosya sho vin metelik chi metelikom kotromu nasnilosya sho vin buv Chzhuan czi Ale mizh Chzhuan czi i metelikom povinna buti deyaka vidminnist Ce nazivayetsya Peretvorennyam Rechej Rene Dekart buv odnim iz pershih zahidnih filosofiv sho rozglyadali ce pitannya Vin stverdzhuvav sho ne isnuye zhodnih tochnih oznak za yakimi mi mozhemo chitko vidrizniti nespannya vid snu i dobig visnovku sho cilkom mozhlivo sho ya splyu pryamo zaraz i sho vsi moyi vidchuttya ye pomilkovimi Dekartu yakij stoyav na zasadah universalnogo sumnivu nalezhit takozh ideya sho vvodit lyudej v omanu ilyuziyeyu zovnishnogo svitu U HH stolitti Gilari Patnem sformulyuvav uyavnij eksperiment mozok u kolbi v yakomu v mozku stimulyuyutsya vrazhennya togo sho vin zhive realnim zhittyam Podibni motivi vidobrazheno takozh u filmi Matricya Bertran Rassell zhartoma zaproponuvav dumku pro te sho svit utvorenij p yat hvilin tomu odnochasno z falshivoyu pam yattyu lyudej Div takozhPlatonizm Dopovnena realnist Teoriya vsogo filosofiya PrimitkiShinkaruk str 566 https web archive org web 20180206002619 http sum in ua s realjnistj Arhivovano6 lyutogo 2018 u Wayback Machine Realnist v Akademichnomu slovniku ukrayinskoyi movi Shinkaruk str 396 Arhiv originalu za 17 veresnya 2018 Procitovano 5 lyutogo 2018 https plato stanford edu entries form matter 24 kvitnya 2018 u Wayback Machine Materiya proti formi v Stenfordskij filosofskij enciklopediyi Shinkaruk str 343 Feibleman James K 1962 Nominalism in Dictionary of Philosophy Dagobert D Runes ed Totowa NJ Littlefield Adams amp Co link 30 sichnya 2018 u Wayback Machine Shinkaruk str 565 Shinkaruk str 671 Shinkaruk str 456 Shinkaruk str 91 Arhiv originalu za 18 bereznya 2019 Procitovano 27 lyutogo 2018 Arhiv originalu za 24 kvitnya 2018 Procitovano 10 lyutogo 2018 Realism 3 travnya 2015 u Wayback Machine Encyclopaedia Britannica Realism Interdisciplinary Encyclopedia of Religion and Science ISSN 2037 2329 Michael Dummett 1963 Realism reprinted pp 145 165 Charles E P A New Look at New Realism The Psychology and Philosophy of E B Holt 6 grudnya 2015 u Wayback Machine 2011 New Brunswick Transaction Publishers Coelho Ivo 2010 Critical Realism Ed Johnson J Puthenpurackal Bangalore ATC 1 341 344 Shinkaruk str 715 Leplin Jarrett 1984 Scientific Realism California University of California Press Shinkaruk str 719 Balaguer Mark 1998 Platonism and Anti Platonism in Mathematics Oxford Oxford University Press ISBN 978 0 19 514398 0 Arhiv originalu za 26 kvitnya 2018 Procitovano 13 lyutogo 2018 Weir Alan Formalism in the Philosophy of Mathematics 24 kvitnya 2018 u Wayback Machine Stanford Encyclopedia of Philosophy 2011 Arhiv originalu za 24 kvitnya 2018 Procitovano 13 lyutogo 2018 Feng Ye 2011 Strict Finitism and the Logic of Mathematical Applications Springer Science amp Business Media ISBN 978 94 007 1347 5 Nagornij M M Abstrakciya aktualnoyi neskinchennosti Abstrakciya ototozhnennya Abstrakciya potencialnoYi zdijsnennosti S 43 44 Tegmark Max February 2008 The Mathematical Universe Foundations of Physics 38 2 101 150 arXiv 0704 0646 Bibcode 2008FoPh 38 101T doi 10 1007 s10701 007 9186 9 Putnam Hilary 1981 Reason Truth and History Cambridge Cambridge University Press Berger P L and T Luckmann 1966 The Social Construction of Reality A Treatise in the Sociology of Knowledge Garden City NY Anchor Books ISBN 0 385 05898 5 John R Searle The Construction of Social Reality Penguin 1996 p 79 John R Searle The Construction of Social Reality Penguin 1996 p 79 Watson Burton 1962 Early Chinese Literature New York Columbia University Press Renati Des Cartes Meditationes de prima philosophia 24 zhovtnya 2020 u Wayback Machine 1670 1921 G Allen amp Unwin Arhiv originalu za 28 lyutogo 2018 Procitovano 28 lyutogo 2018 Are we only five minutes old Acock on the age of the universe 27 lyutogo 2019 u Wayback Machine J W Smith and S Ward Philosophy of Science vol 51 no 3 Sept 1984 p 511 513DzherelaVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu RealnistFilosofskij slovnik Za red V I Shinkaruka 2 vid I dop K Golov red URE 1986 800 s Ce nezavershena stattya z filosofiyi Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi