Індійська філософія — загальна назва для філософських напрямків, що зародилися на індійському субконтиненті; сукупність філософських теорій всіх індійських мислителів, давніх і сучасних, індусів і неіндусів, теїстів і атеїстів.
З найдавніших часів індійська філософія розвивалася безперервно, без крутих поворотів, подібних до тих, що пережила західна філософія, яка часто змінювала напрямок свого розвитку. Її найдавніші, і сьогодні прийняті вважатися святими документи, містяться в Ведах (1500 років до н. е.). Майже вся література з індійської філософії написана мовою знавців мистецтва і вчених — на санскриті. Оскільки більша частина змін в індійській філософії була пов'язана з коментуванням основних, визнаних авторитетними текстів, старі європейські філософські дослідники вважали, що індійську філософію слід визначити як передісторію філософії, в той час як в дійсності її розвиток йшов паралельно з розвитком західної філософії, хоча і в інших формах. Питання про існування в Індії еквівалента європейського терміна «philosophia» — традиційний предмет дискусії в індології, на який вченими і філософами даються різні, часто протилежні відповіді. Подібно до середньовічної західноєвропейської філософії, індійська філософія також займалася переважно релігійними проблемами, проте вона приділяла більше уваги роздумам над пізнанням трансцендентного. Оскільки індуси вірять у вічність циклічно відновлюваного світового процесу, вони не створили власної філософії історії. Естетика і вчення про суспільство і державу є у них окремими особливими науками. У своєму історичному розвитку індійська філософія розпадається на три періоди:
- Ведійський період (1500—500 рр. до н. е.)
- Класичний, або брахмано-буддійський (500 до н. е. — 1000 н. е.)
- Період післякласичний, або індуїстський (з 1000).
Ведійський період
Світогляд Рігведи й інших вед, а також брахманізму (тексти про жертвопринесення, від 1000 року до н. е.), — є крайнім плюралізмом: боги, люди, тварини, рослини, елементи, пори року, сторони світу, жертвопринесення, якості, частини тіла, духовні здібності тощо — все є наділеними життям субстанціями, які пов'язані один з одним, взаємно проникають один в одного і можуть перетворюватися одна в іншу, що досягається за допомогою магічних дій. Число цих можливостей зменшується, оскільки ми дедалі більше виявляємо їх генетичне відношення один до одного: кожен вогонь є проявом Бога вогню, кожне око — проявом Бога сонця і так далі. Світ і його явища розглядаються як вдосконалення первинної сутності (пуруші). У філософських трактатах упанішад (таємне вчення, з 800 до н. е.) вчення про загальну єдність знаходить свою дійсну для всього пізнішого часу форму в погляді, що в основі космосу лежить вічно суще — Брахман, з якого розвинулося все існуюче, і яке тотожне вічному внутрішньому ядру індивіда, Атману. Там же розвивається теорія про переселення душ, про визначальну згодом дію хороших і поганих вчинків — карму, яка обумовлює нове існування живої істоти, як і пристрасне бажання вирватися з кругообігу повторюваних народжень — сансари — завдяки аскетизму і надбанню вищого пізнання — вирішального чинника всієї подальшої історії духу.
Класичний період
Протягом цього періоду проявляється зацікавленість до етичних проблем. Агностики, матеріалісти і фаталісти виступають проти брахманів і реформістів. Поряд з брахманізмом виступають тепер атеїстична локаята та віровчення. Розвиваються школи філософії під назвою даршан.
Дев'ять класичних шкіл індійської філософії поділяють на ортодоксальні (астіка), тобто такі, що визнають авторитет Вед, та неортодоксальні (настіка), тобто ті, що авторитет Вед не визнають.
Ортодоксальних шкіл шість:
- Ньяя — школа логіки
- Вайшешика — атомістична школа
- Самкх'я — школа перечислень
- Йога — школа Патанджалі, яка приймає метафізику самкх'я
- Пурва міманса — школа ведичних ритуалів
- Веданта — школа традиції Упанішад з наголосом на ведичній філософії
Три неортодоксальні школи:
Індуїстський період (від 1000 р.)
Буддизм в Індії згасає, джайнізм втрачає своє значення. Веданта і ньяя-вайшешика ще продовжують розвиватися; характерним є насамперед виникнення реалістичних вішнуїтської і шиваїтської систем, які в схоластичній формі намагалися довести, що Брахман брахманістських сутр і є Бог Вішну, або Шива. Над цими вченнями почасти панували тантризм і шактизм. З 1000 року під впливом ісламу виник ряд монотеїстичних віровчень: (кабірпантхи, сикхізм).
Сучасний період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt4TDFKaFltbHVaSEpoYm1GMGFGOVVZV2R2Y21WZmFXNWZNVGt3T1M1cWNHY3ZNakl3Y0hndFVtRmlhVzVrY21GdVlYUm9YMVJoWjI5eVpWOXBibDh4T1RBNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Індійська філософія справила величезний вплив на світову культуру. Один із найбільших німецьких філософів XIX століття Артур Шопенгауер під впливом Упанішад першим серед відомих європейських мислителів здійснив синтез західноєвропейської та індійської філософії.
Особливу роль в популяризації індійської філософської думки в США і Європі зіграв в кінці XIX століття індійський філософ і громадський діяч Свамі Вівекананда.
C XIX століття під впливом західноєвропейської думки — такі вчення, які представляють собою модернізований теїзм, або пантеїзм (Брахмо-самадж, Арья-самадж, вчення Р. Тагора, М. Ганді, Ауробіндо Гхоша). Індійський філософ (1850—1929) створив систему філософського натуралізму. Сучасна індійська філософія (Сарвепаллі Радхакришнан) докладала зусиль, щоб з'єднати індійське і західне поняття блага. На індійської філософії ґрунтується духовний гібрид Олени Блаватської — теософія (теософське товариство було засноване в 1875, місцеперебування — Ад'яр, поблизу Мадраса) і похідні від неї напрями (антропософія і ін.). Серед представників індійської філософії XX століття можна назвати (1904—1992), Дайя Крішну (нар. 1924), Праваса Дживан Чаудхурі (1916—1961), Абдул Рахмана (нар. 1923), К. Сатчідананда Мурті (нар. 1924), Мар Грегоріоса (1922—1996). Слід враховувати, що багато сучасних індійських філософів, зберігаючи нерозривний зв'язок зі своєю філософською традицією, живуть і працюють за межами Індії. Одним з найзначніших із них є Джітендра Натх Моханті (нар. 1928). Він відомий і як філософ-феноменолог і як історик індійської філософії. Серед філософів, які дотримуються марксистської традиції, широку популярність здобув Дебіпрасад Чаттопадх'яя (1918—1993), що зробив значний внесок у вивчення давньоіндійської філософії.
На Заході з'явилося чимало течій, які використовують елементи індійської філософії, які пізніше увійшли в культуру нью-ейдж.
Тексти 6 даршан Індії
- Ньяя-даршана: न्यायसूत्र - गौतम (Ньяясутра Гаутами)
- Вайшешіка-даршана: वैशेषिकसूत्र - कणाद (Вайшешікасутра Канади)
- Санкхья-даршана: "Вчення Господа Капіли" (частина Шрімад-Бгагаватам) А.Ч.Бгактіведанта Свамі Прабгупади
- Йога-даршана: योगसूत्र - पतंजलि (Йогасутра Патанджалі)
- Мімамса-даршана: मीमांसासूत्र - महर्षि जैमिनि (Мімамсасутра Джайміні)
- Веданта-даршана: ब्रह्मसूत्र - महर्षि व्यास (Брахмасутра Вйаси)
Див. також
Примітки
- Чаттерджи С. и Датта Д. (1955). Введение в индийскую философию (російська) . Москва. с. ?.
- Шохин В. К. (2001.). Философия в Индии // Новая философская энциклопедия. Том четвёртый (російська) . Москва. с. ?. ISBN .
Посилання
- Основні риси філософії стародавньої Індії [ 24 жовтня 2018 у Wayback Machine.]
- Кантата РИКВЕДА
- Indian philosophy [ 3 листопада 2018 у Wayback Machine.] // «Encyclopaedia Britannica» (англ.)
- Электронная библиотека Института философии РАН » Новая философская энциклопедия » ИНДИЙСКАЯ ФИЛОСОФИЯ [ 11 квітня 2018 у Wayback Machine.] (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Indijska filosofiya zagalna nazva dlya filosofskih napryamkiv sho zarodilisya na indijskomu subkontinenti sukupnist filosofskih teorij vsih indijskih misliteliv davnih i suchasnih indusiv i neindusiv teyistiv i ateyistiv Z najdavnishih chasiv indijska filosofiya rozvivalasya bezperervno bez krutih povorotiv podibnih do tih sho perezhila zahidna filosofiya yaka chasto zminyuvala napryamok svogo rozvitku Yiyi najdavnishi i sogodni prijnyati vvazhatisya svyatimi dokumenti mistyatsya v Vedah 1500 rokiv do n e Majzhe vsya literatura z indijskoyi filosofiyi napisana movoyu znavciv mistectva i vchenih na sanskriti Oskilki bilsha chastina zmin v indijskij filosofiyi bula pov yazana z komentuvannyam osnovnih viznanih avtoritetnimi tekstiv stari yevropejski filosofski doslidniki vvazhali sho indijsku filosofiyu slid viznachiti yak peredistoriyu filosofiyi v toj chas yak v dijsnosti yiyi rozvitok jshov paralelno z rozvitkom zahidnoyi filosofiyi hocha i v inshih formah Pitannya pro isnuvannya v Indiyi ekvivalenta yevropejskogo termina philosophia tradicijnij predmet diskusiyi v indologiyi na yakij vchenimi i filosofami dayutsya rizni chasto protilezhni vidpovidi Podibno do serednovichnoyi zahidnoyevropejskoyi filosofiyi indijska filosofiya takozh zajmalasya perevazhno religijnimi problemami prote vona pridilyala bilshe uvagi rozdumam nad piznannyam transcendentnogo Oskilki indusi viryat u vichnist ciklichno vidnovlyuvanogo svitovogo procesu voni ne stvorili vlasnoyi filosofiyi istoriyi Estetika i vchennya pro suspilstvo i derzhavu ye u nih okremimi osoblivimi naukami U svoyemu istorichnomu rozvitku indijska filosofiya rozpadayetsya na tri periodi Vedijskij period 1500 500 rr do n e Klasichnij abo brahmano buddijskij 500 do n e 1000 n e Period pislyaklasichnij abo induyistskij z 1000 Vedijskij periodSvitoglyad Rigvedi j inshih ved a takozh brahmanizmu teksti pro zhertvoprinesennya vid 1000 roku do n e ye krajnim plyuralizmom bogi lyudi tvarini roslini elementi pori roku storoni svitu zhertvoprinesennya yakosti chastini tila duhovni zdibnosti tosho vse ye nadilenimi zhittyam substanciyami yaki pov yazani odin z odnim vzayemno pronikayut odin v odnogo i mozhut peretvoryuvatisya odna v inshu sho dosyagayetsya za dopomogoyu magichnih dij Chislo cih mozhlivostej zmenshuyetsya oskilki mi dedali bilshe viyavlyayemo yih genetichne vidnoshennya odin do odnogo kozhen vogon ye proyavom Boga vognyu kozhne oko proyavom Boga soncya i tak dali Svit i jogo yavisha rozglyadayutsya yak vdoskonalennya pervinnoyi sutnosti purushi U filosofskih traktatah upanishad tayemne vchennya z 800 do n e vchennya pro zagalnu yednist znahodit svoyu dijsnu dlya vsogo piznishogo chasu formu v poglyadi sho v osnovi kosmosu lezhit vichno sushe Brahman z yakogo rozvinulosya vse isnuyuche i yake totozhne vichnomu vnutrishnomu yadru individa Atmanu Tam zhe rozvivayetsya teoriya pro pereselennya dush pro viznachalnu zgodom diyu horoshih i poganih vchinkiv karmu yaka obumovlyuye nove isnuvannya zhivoyi istoti yak i pristrasne bazhannya virvatisya z krugoobigu povtoryuvanih narodzhen sansari zavdyaki asketizmu i nadbannyu vishogo piznannya virishalnogo chinnika vsiyeyi podalshoyi istoriyi duhu Klasichnij periodProtyagom cogo periodu proyavlyayetsya zacikavlenist do etichnih problem Agnostiki materialisti i fatalisti vistupayut proti brahmaniv i reformistiv Poryad z brahmanizmom vistupayut teper ateyistichna lokayata ta virovchennya Rozvivayutsya shkoli filosofiyi pid nazvoyu darshan Dev yat klasichnih shkil indijskoyi filosofiyi podilyayut na ortodoksalni astika tobto taki sho viznayut avtoritet Ved ta neortodoksalni nastika tobto ti sho avtoritet Ved ne viznayut Ortodoksalnih shkil shist Nyaya shkola logiki Vajsheshika atomistichna shkola Samkh ya shkola perechislen Joga shkola Patandzhali yaka prijmaye metafiziku samkh ya Purva mimansa shkola vedichnih ritualiv Vedanta shkola tradiciyi Upanishad z nagolosom na vedichnij filosofiyi Tri neortodoksalni shkoli Buddizm Dzhajnizm CharvakaInduyistskij period vid 1000 r Buddizm v Indiyi zgasaye dzhajnizm vtrachaye svoye znachennya Vedanta i nyaya vajsheshika she prodovzhuyut rozvivatisya harakternim ye nasampered viniknennya realistichnih vishnuyitskoyi i shivayitskoyi sistem yaki v sholastichnij formi namagalisya dovesti sho Brahman brahmanistskih sutr i ye Bog Vishnu abo Shiva Nad cimi vchennyami pochasti panuvali tantrizm i shaktizm Z 1000 roku pid vplivom islamu vinik ryad monoteyistichnih virovchen kabirpanthi sikhizm Suchasnij periodRabindranat Tagor u Kolkati 1909 Indijska filosofiya spravila velicheznij vpliv na svitovu kulturu Odin iz najbilshih nimeckih filosofiv XIX stolittya Artur Shopengauer pid vplivom Upanishad pershim sered vidomih yevropejskih misliteliv zdijsniv sintez zahidnoyevropejskoyi ta indijskoyi filosofiyi Osoblivu rol v populyarizaciyi indijskoyi filosofskoyi dumki v SShA i Yevropi zigrav v kinci XIX stolittya indijskij filosof i gromadskij diyach Svami Vivekananda C XIX stolittya pid vplivom zahidnoyevropejskoyi dumki taki vchennya yaki predstavlyayut soboyu modernizovanij teyizm abo panteyizm Brahmo samadzh Arya samadzh vchennya R Tagora M Gandi Aurobindo Ghosha Indijskij filosof 1850 1929 stvoriv sistemu filosofskogo naturalizmu Suchasna indijska filosofiya Sarvepalli Radhakrishnan dokladala zusil shob z yednati indijske i zahidne ponyattya blaga Na indijskoyi filosofiyi gruntuyetsya duhovnij gibrid Oleni Blavatskoyi teosofiya teosofske tovaristvo bulo zasnovane v 1875 misceperebuvannya Ad yar poblizu Madrasa i pohidni vid neyi napryami antroposofiya i in Sered predstavnikiv indijskoyi filosofiyi XX stolittya mozhna nazvati 1904 1992 Dajya Krishnu nar 1924 Pravasa Dzhivan Chaudhuri 1916 1961 Abdul Rahmana nar 1923 K Satchidananda Murti nar 1924 Mar Gregoriosa 1922 1996 Slid vrahovuvati sho bagato suchasnih indijskih filosofiv zberigayuchi nerozrivnij zv yazok zi svoyeyu filosofskoyu tradiciyeyu zhivut i pracyuyut za mezhami Indiyi Odnim z najznachnishih iz nih ye Dzhitendra Nath Mohanti nar 1928 Vin vidomij i yak filosof fenomenolog i yak istorik indijskoyi filosofiyi Sered filosofiv yaki dotrimuyutsya marksistskoyi tradiciyi shiroku populyarnist zdobuv Debiprasad Chattopadh yaya 1918 1993 sho zrobiv znachnij vnesok u vivchennya davnoindijskoyi filosofiyi Na Zahodi z yavilosya chimalo techij yaki vikoristovuyut elementi indijskoyi filosofiyi yaki piznishe uvijshli v kulturu nyu ejdzh Teksti 6 darshan IndiyiNyaya darshana न य यस त र ग तम Nyayasutra Gautami Vajsheshika darshana व श ष कस त र कण द Vajsheshikasutra Kanadi Sankhya darshana Vchennya Gospoda Kapili chastina Shrimad Bgagavatam A Ch Bgaktivedanta Svami PrabgupadiJoga darshana य गस त र पत जल Jogasutra Patandzhali Mimamsa darshana म म स स त र महर ष ज म न Mimamsasutra Dzhajmini Vedanta darshana ब रह मस त र महर ष व य स Brahmasutra Vjasi Div takozhInduska filosofiyaPrimitkiChatterdzhi S i Datta D 1955 Vvedenie v indijskuyu filosofiyu rosijska Moskva s Shohin V K 2001 Filosofiya v Indii Novaya filosofskaya enciklopediya Tom chetvyortyj rosijska Moskva s ISBN 5 244 00961 3 PosilannyaOsnovni risi filosofiyi starodavnoyi Indiyi 24 zhovtnya 2018 u Wayback Machine Kantata RIKVEDA Indian philosophy 3 listopada 2018 u Wayback Machine Encyclopaedia Britannica angl Elektronnaya biblioteka Instituta filosofii RAN Novaya filosofskaya enciklopediya INDIJSKAYa FILOSOFIYa 11 kvitnya 2018 u Wayback Machine ros