Попі́льня — селище в Житомирському районі, центр Попільнянської селищної територіальної громади. Розташоване на південному сході Житомирської області. Значну роль у житті селища відіграє залізнична лінія Фастів—Козятин, що розділяє його практично навпіл на північну та південну частини, та розміщена на ній однойменна залізнична станція Попільня, що розташована в самому центрі населеного пункту.
селище Попільня | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Житомирська область | ||||
Район | Житомирський район | ||||
Громада | Попільнянська селищна громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA18040390010014435 | ||||
Основні дані | |||||
Засновано | 1870 | ||||
Статус | із 2024 року | ||||
Площа | 4 км² | ||||
Населення | ▼5 724 (01.01.2018) | ||||
Густота | 1507 осіб/км²; | ||||
Поштовий індекс | 13500—503 | ||||
Телефонний код | +380 4137 | ||||
Географічні координати | 49°56′45″ пн. ш. 29°27′34″ сх. д. / 49.94583° пн. ш. 29.45944° сх. д.Координати: 49°56′45″ пн. ш. 29°27′34″ сх. д. / 49.94583° пн. ш. 29.45944° сх. д. | ||||
Висота над рівнем моря | 213 м | ||||
Водойма | річка Лозинка
| ||||
Відстань | |||||
Найближча залізнична станція: | Попільня | ||||
До обл. центру: | |||||
- залізницею: | 132 км | ||||
- автошляхами: | 72 км | ||||
Селищна влада | |||||
Адреса | 13500, Житомирська обл., Попільнянський р-н, смт Попільня, вул. Б. Хмельницького, 7 | ||||
Голова селищної ради | Можарівський Олег Олександрович | ||||
Карта | |||||
![]() Попільня | |||||
![]() Попільня | |||||
|
У північній частині Попільні зосереджені основні державні установи, будинок культури, магазини, ринок, гімназія, 2 дитсадки, автостанція, лікарня тощо. Тут також знаходиться центральна вулиця Попільні — вулиця Богдана Хмельницького. У цій частині розташований єдиний у селищі мікрорайон, забудований виключно багатоквартирними житловими будинками (в-основному, двоповерховими). Основні вулиці цієї частини (окрім центральної) — Героїв Майдану, Київська, 40-річчя Перемоги, Віталія Шайдюка.
Південна частина селища переважно забудована приватними житловими будинками. Тут діє дитячий садочок, декілька магазинів. У повсякденному спілкуванні місцеві жителі для позначення цієї частини селища вживають назву «за путями».
Біля північно-західного краю Попільні бере свій початок невеличка річка Лозинка, котра біля села Миролюбівка впадає до річки Унава. На північній околиці селища та села Попільні знаходиться Попільнянський ліс — лісовий заказник місцевого значення (статус з 1967 р.).
Етимологія назви Попільня
Назва «Попільня» походить від слова попіл. Починаючи з XIV ст. в Україні, на Поліссі й у Лісостепу, розвивалось виробництво поташу, який виробляли з попелу спалених дерев. Біля кожного такого виробництва була так звана попільня (попельня) — приміщення, де зберігали попіл і технологічно його обробляли.
За іншим переказом, під час нападу татари спалили поселення та воно пізніше відродилося з попелу. Існує також легенда, що стверджує, ніби тут першим випалив ділянку й поселився лісник з Паволочі Попелюх.
Історія
Заснування селища
Селищу Попільня вже понад 150 років. Воно започатковане 1870 року, коли була відкрита залізниця, яка з'єднала Київ та Одесу. Дорога пролягла поблизу села Попільні і тому споруджена тут цього ж року станція дістала назву Попільня. Першими спорудами станції Попільня був будинок начальника залізничної станції та вокзал.. У наш час будівля залізничного вокзалу, одноповерхова службова будівля (праворуч від вокзалу) та розташований поряд станційний пакгауз є єдиними зразками дорадянської забудови селища. Водогінна башта станції була збудована вже у радянський час.
Протягом 1880–1923 рр. селище біля залізничної станції Попільня відносилося до Попільнянської волості Сквирського повіту Київської губернії, у ньому 1900 року налічувалося лише 18 будинків, проживало 106 мешканців, при станції була поштово-телеграфна станція, аптека, постоялий двір, буфет та пивна лавка. При цьому, у сусідньому селі Попільні (центрі волості) на той час налічувалося 281 будинок, 1616 мешканців, діяли церква, церковно-приходська школа, 2 вітряки та казенна винна лавка, а також, працював фельдшер.
Попільнянська волость охоплювала дев'ять населених пунктів (1 містечко, 5 сіл, 3 малих села), населення становило 11 633 жителя (з них 41 католицького віросповідання, 5 штундів (можливо, представників інших протестантських течій), 330 євреїв). У волості налічувалося 18 744 десятин землі, у тому числі, 10 340 десятин належали власникам великих маєтків, 7 894 десятин були волосними землями, 362 десятин були церковними землями.
Попільня в ХХ столітті.
1910 року будується залізнична гілка Попільня — Сквира. У Попільні починає працювати крохмальний завод.
1920 року в Попільні налічується 30 будинків і проживало близько 300 чоловік населення.
1923 року Попільня стає районним центром.. Тут з'явилися нові адміністративні та житлові будівлі. Впродовж 1923-1925 років побудовано нові вулиці — Радянська, Богдана Хмельницького, Пролетарська. 1925 року в Попільні за рахунок бюджетних коштів відкрито перший у районі державний дитячий садок..
1930 року засновано районну газету «Прапор колгоспника» (тепер — «Перемога»).
На початку 1931 року організована Попільнянська МТС.
1934 року в Попільні відкрито семирічну школу.
1935 року в Попільні почав діяти перший радіовузол на 250 точок. Того ж року розпочав роботу районний будинок культури. Впродовж 1935–1937 рр. відкрито дві бібліотеки, книжковий фонд яких наприкінці 1938 року налічував 11 тисяч томів.
З вересня 1937 року Попільня стала частиною новоутвореної Житомирської області. 1938 року Попільню віднесено до категорії селище. У ній проживало тоді 1 700 чоловік.
1937 року при Попільнянській МТС створено жіночу тракторну бригаду, яку очолила комсомолка Л. М. Курілець. Попільнянська МТС 1939 року стала учасником Всесоюзної сільськогосподарської виставки, її було нагороджено дипломом 1-го ступеня та премійовано легковим автомобілем. 1940 року МТС нагороджено орденом Трудового Червоного Прапора. У селищі станом на цей рік працювало 5 магазинів та 6 ларків. Необхідну медичну допомогу жителям району надавало 35 медичних працівників районної лікарні. Житлова площа селища Попільні 1940 року порівняно з 1923 роком зросла вдесятеро.
12 липня 1941 року поблизу Попільні відбувся бій з ворожими танками 73 лейтенантів-випускників Саратовського військового училища, всі вони загинули.
14 липня 1941 — зведений 94-й Сколівський (м. Сколе Львівська обл.) прикордонний загін (командир І. Середа, політрук М. Колісниченко), який був перекинутий до станції Попільня щоб зупинити просування ворога до Києва, вів нерівний бій з танковою колоною ворога біля Попільні. У бою загинуло 152 бійці.
Група Середи спочатку зайняла оборону на висоті «Кругляк» (урочище Левада). На прикордонників рушила ціла армада танків, бронетранспортерів, автомашин з піхотою. По ним ударили артилеристи капітана Юдіна, замаскувавшись по сусідству. Дорога виявилася перекритою. Гуркітлива техніка стала сповзати на пшеничне поле, піхота розосередилася, ховаючись від вогню. З ходу подолати опір захисників «Кругляка» і увірватися до Попільні ворогові не вдалося.
Біля залізничної станції Попільня стояв ешелон з пораненими. Капітан Середа знайшов серед своїх бійців машиніста і той під прикриттям вогню успішно доправив ешелон до Фастова.
Від станції Попільня Середа вирішив відходити двома групами: першу очолив він сам, другу — комісар П. П. Колесніченко. Це дозволило прикордонникам перекатами відійти на намічений рубіж. Отримавши наказ вийти до річки Роставиці біля села Строкова та підготувати новий рубіж оборони, капітан Середа вирушив зі своїми бійцями виконувати поставлену задачу. До села Строків залишалося ще кілометрів зо три, коли з'явилися німецькі танки і піхота. Наступ ворожої піхоти підтримували понад 120 танків. Прикордонники зі зв'язками гранат кидалися під танки, нищили противника вогнем з кулеметів і гвинтівок. До останньої можливості бився разом зі своїми бійцями капітан І. М. Середа. Гранатами він підірвав гітлерівський танк, розстрілював ворога з кулемета. Прикордонники стояли на смерть, але сили були надто нерівні …
У листопаді 1941 року розпочав діяльність Попільнянський підпільний райком партії. 22 березня 1942 року розпочалися арешти, допити і тортури підпільників у селищі Попільня. 26 березня о п'ятій годині ув'язнених погнали босими по снігу, колоною до місця страти в район залізничної станції. У той день було повішено та розстріляно 15 підпільників.
Вперше від німців Попільня була звільнена 10 листопада 1943 р. під час запеклих наступальних боїв. Проте, гітлерівці незабаром перейшли в контрнаступ і знову захопили селище. У ті дні героїчний подвиг у боях за Попільню здійснив командир вогневого взводу 1453-го самохідного артилерійського полку лейтенант Петро Фомічов. Його підрозділ розгромив ворожу колону, знищивши 28 автомашин і 80 солдатів. Відбиваючи атаку ворожих танків у районі залізничної станції, Фомічов підпустив на близьку відстань 2 ворожі танки і особисто підпалив їх. У бою він був смертельно поранений. 1944 р. йому було посмертно присвоєно звання Герой Радянського Союзу.
26 грудня 1943 року війська 1-го Українського фронту під командуванням генерала армії Ватутіна розпочали наступ проти німецьких військ, розташованих південніше Радомишля з метою забезпечення правого флангу головного ударного угруповання фронту. На її лівому фланзі 40-ва армія, після завершеного напередодні успішного обходу вузла опору супротивника в Корнині, розгорнула свою ударну групу в південно-східному напрямку і просувалася на Білу Церкву. За три дні наступу військами звільнено понад 150 населених пунктів. У боях розгромлені чотири танкових дивізії німців, у тому числі танкова дивізія СС «Райх» і шість піхотних дивізій.
На той час війська 38-ї армії (командир — генерал-полковник К. С. Москаленко) та 1-ї гвардійської танкової армії (командир — генерал-лейтенант М. Ю. Катуков) під час проведення Житомирсько-Бердичівської наступальної операції, зустрічаючи слабкий опір, просунулися більш ніж на 20 км, звільнили станцію Попільня і перерізали залізницю, що сполучає Фастів і Козятин.
Від повоєнних років до наших днів
Через тиждень після звільнення Попільні інженерні частини наступаючих радянських військ за активної допомоги мешканців селища відбудували колійне господарство і відновили рух на залізниці.
Наприкінці січня 1944 року в селищі розпочала роботу медамбулаторія, організована за допомогою пересувного військового госпіталю, у лютому — семирічна школа.
У березні 1955 р. в клубі Попільнянської МТС встановили перший телевізор «Т-2 Ленінград».
За переписом 1959 року в Попільні проживало 2 631 особа.
1 серпня 1961 р. у Попільні створена редакція місцевого радіомовлення, очолював її Г. Ф. Грінченко.
Протягом 1961–1963 рр. електрифіковано і переведено на електровозну тягу залізницю, через станцію Попільня почали курсувати електропоїзди.
1962 року було розпочате спорудження декількох двоповерхових будівель. Серед них — восьмиквартирний будинок навпроти базарної площі, комбінат побутового обслуговування (збудований у червні 1983 р.), де розмістились шевська та кравецька майстерні, перукарня, фотоательє; а також, будинок нового готелю. Заклали фундамент під двоповерховий будинок дитячого садка.
З 1 січня 1962 р. в районному кінотеатрі демонструвались широкоекранні художні та документальні фільми, а 1963 р. відкрито новий книжковий кіоск.
Протягом 1965-1966 років у селищі Попільня запрацювала їдальня, продовольчий та меблевий магазини, а 1969 року почала діяти типова міжрайонна торгівельна база. 1966 року в Попільні споруджено великий консервний завод із сезонною продуктивністю 5 млн банок фруктових та овочевих консервів 40 найменувань.
З 1961 по 1970 рр. у Попільні споруджено близько 300 нових житлових будинків, зокрема 25 багатоквартирних за державні кошти. У центрі Попільні зведено кінотеатр «Колос» із залом на 314 місць, двоповерхове приміщення вузла зв'язку. 1970 року збудований двоповерховий універмаг «Ювілейний». У жовтні 1972 р. в Попільні став до ладу завод по виготовленню гарячого асфальту. З 1970-тих років розпочинається газифікація приватного житла в селищі. 1976 року в районі створюється міжрайонне управління експлуатації газового господарства. У червні 1980 р. у Попільні закладено фундамент першого в районі п'ятиповерхового будинку на 30 квартир.
1992 року в Попільні були здані в експлуатацію 95-квартирний п'ятиповерховий житловий будинок і чотириквартирний будинок для вчителів.
2004 року було збудоване та здане в експлуатацію приміщення районного центру зайнятості.
2011 року в селищі відкрито музей воїнів-афганців.
Економіка
У Попільні в радянські роки функціонували наступні підприємства:
- хлібозавод;
- цех по виготовленню безалкогольних напоїв;
- консервний завод;
- маслозавод;
- асфальтний завод;
- комбікормовий завод (с. Попільня);
- підприємство «Міжколгоспбуд»;
- підприємство «Райсільхозхімія»;
- підприємство «Сільхозтехніка»;
- Попільнянський держлісгосп;
- автотранспортне підприємство;
- хлібоприймальне підприємство;
- дорожно-будівельна організація;
- район електромереж (РЕМ);
- управління експлуатації газового господарства (УЕГГ);
- комбінат побутових послуг;
- підприємство Комунгосп;
- районна типографія;
- вузол електрозв'язку;
- вузол поштового зв'язку;
- цех інкубації СГП «Жовтневий».
Нині працюють ДП «Попільнянське лісове господарство» — виробляє деревину в круглому вигляді та продукції деревообробки; ВАТ «Попільнянський спецкар'єр» (с. Миролюбівка): виробництво щебеневої продукції; ЗАТ «Комбікормовий завод»: виробництво комбікорму; дочірнє підприємство ТОВ «Моноліт» Попільнянський консервний завод виробляє м'ясні та овочеві консерви. Також, функціонують районні державні підприємства: Райавтодор, РЕМ, УЕГГ, «Укртелеком», «Укрпошта» тощо.
У Попільні відкриті відділення наступних банків: «Райффайзен Банк Аваль»; «Приватбанк»; «Ощадбанк України», «Crédit Agricole».
Малий бізнес сконцентрувався в-основному в сфері торгівлі, громадського харчування та сфері послуг. Відкрито велику кількість нових магазинів, кафе-бари, салони краси, мотель, автозаправні станції, СТО тощо. Тричі на тиждень працює Попільнянський ринок, який став місцем роботи для великої кількості населення селища.
Населення
За даними перепису населення СРСР 1939 року чисельність населення становила 1 770 осіб, з них українців — 1 537, росіян — 66, німців — 1, євреїв — 129, поляків — 19, інших — 18.
Згідно з даними історичних джерел (позн. *), переписів (позн. **) та оцінками чисельності мешканців, населення Попільні в різні роки становило:
1900* | 1920* | 1938* | 1939** | 1959** | 1970** | 1979** | 1989** | 2001** | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
106 | 300 | 1 700 | 1 770 | 2 631 | 4 281 | 5 208 | 6 238 | 6 109 | 6 068 | 6 070 | 6 055 | 6 028 | 5 998 | 6 006 | 5 987 | 5 959 | 5 915 | 5 830 | 5 724 |
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 96,78% |
російська | 2,60% |
вірменська | 0,54% |
інші | 0,08% |
Транспорт
Залізничний транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl4THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWw4bFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZbFJERWxPVGRmSlVRd0pUbEdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpHSlVReEpUazJKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkVKVVF4SlRoR0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREFsUWpjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrSmZKVVF4SlRneEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXhKVGcySlVReEpUazJKVVF4SlRrM1h5VkVNQ1U1UmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Через селище проходить двоколійна електрифікована залізнична лінія напрямку Фастів — Козятин Козятинської дирекції Південно-Західної залізниці, на якій розміщується однойменна станція Попільня.
Через станцію пролягають основні маршрути вантажоперевезень, котрі з'єднують схід і столицю України з Заходом та Півднем країни, з основними портами та сусідніми державами.
На цій лінії налагоджено пожвавлений рух приміських електропоїздів до Києва, Фастова, Козятина (маршрути сполученням Київ — Козятин). Тому багато мешканців Попільні їздять на роботу до найближчих більших міст приміськими електропоїздами, користуючись місячними проїзними квитками.
На станції зупиняються також прискорені електрички до Хмельницького, Шепетівки, Рівного, Жмеринки, Шостки. Водночас нічні поїзди (окрім одного) на станції не зупиняються, для посадки на них потрібно їхати електричкою до Козятина, Фастова або Києва.
Також, від станції відходять ще дві залізничні гілки: 30-кілометрова до райцентру Київської області міста Сквири та промислова гілка до цукрового заводу ТОВ «Сігнет-Центр» у селі Андрушки. Обидві гілки використовуються досить рідко та лише для вантажних перевезень. Приміський пасажирський рух на них відсутній (хоча протягом 1980--тих років до Сквири деякий час курсував поїзд).
Автомобільний транспорт
Через смт Попільня проходять такі автошляхи:
- Регіональна автомобільна дорога Р18 «Житомир — Сквира — Володарка — Ставище»;
- Територіальна автомобільна дорога Т 0611 «Ставище — Брусилів — Попільня»
- Місцеві автомобільні дороги районного значення, які з'єднують Попільню з селом Миролюбівка та деякими об'єктами народного господарства
Селище Попільня зв'язане регулярними автобусними маршрутами з обласним центром Житомиром, з сусідніми районними центрами Ружином, Брусиловом та Андрушівкою Житомирської області і Сквирою та Білою Церквою Київської області, а також практично з усіма селами Попільнянського району.
Релігійні заклади
У селищі діє Свято-Миколаївська церква Православної церкви України.
Общину, що поклала початок спорудженню Свято-Миколаївської церкви, було створено 1993 року. Тоді ж на прохання вірян і за сприяння представника Президента в Попільнянському районі Мар'яна Талька було виділено земельну ділянку під забудову та закладено перший камінь у фундамент нової церкви.
На Покрову 1994 року перше богослужіння відбулося у пристосованому приміщенні — колишньому актовому залі РЕМу. А вже на Великдень наступного року відкрили нову церкву. 29 травня 2022 року громада ухвалила рішення вийти з Московського патріархату й перейти до Православної церкви України.
Також у селищі діє кілька громад протестантських церков, котрі мають свої молитовні будинки.
Заклади охорони здоров'я
У післявоєнні роки в селищі Попільня виникає Райздрав — керівний орган охорони здоров'я району; функціонує лікарська амбулаторія, працюють два лікарі-терапевти, лікар стоматолог. 1957 року в селищі організовується районна лікарня на 50 ліжок, яка 1975 року розширюється до 100 ліжок завдяки побудові нового двоповерхового корпусу.
1990 року було здано в експлуатацію триповерховий корпус поліклініки, а з 1991 р. — п'ятиповерховий корпус стаціонару.
У лікарні функціонує 8 відділень (приймальне, пологове, терапевтичне, хірургічне, гінекологічне, реанімаційне, дитяче, інфекційне), денний стаціонар.
У Попільні функціонують чимало аптек різних форм власності, котрі забезпечують мешканців селища лікарськими засобами.
Спорт
У Попільні діє стадіон «Колос», відкритий після реконструкції 3 вересня 2011 р. На ньому відбуваються різноманітні спортивні змагання як районного, так і обласного рівня. Попільнянська футбольна команда постійно бере участь у футбольних чемпіонатах району та області. 1990 року на цьому стадіоні відбувся матч між ветеранами київського «Динамо» 1960-70 років та футбольною командою з Попільні «Зоря».
Також, з 1999 року діє Дитячо-юнацька спортивна школа, де учні мають можливість займатися різноманітними видами спорту — футболом, баскетболом, волейболом, гандболом, шахами, легкою атлетикою тощо.
Навчальні заклади
У Попільні діє Попільнянський ліцей (раніше — Попільнянська гімназія №1; Попільнянська середня школа № 1). Старі одноповерхові приміщення школи були відкриті 1952 року. Триповерхове приміщення гімназії було збудоване протягом 1977—1978 рр. У гімназії діють спортивний зал, актовий зал, кабінети різноманітних дисциплін (хімії, географії, біології тощо), комп'ютерні класи, класи трудового навчання, допризовної підготовки юнаків, їдальня; поблизу школи розміщено спортивні майданчики, стадіон, майданчики для навчання водіння автомобіля. Школа розрахована на навчання не менше 1 200 учнів.
У Попільнянській музичній школі з 1967 року всі охочі можуть оволодіти навичками гри на різноманітних музичних інструментах (клавішних, струнних, духових).
Також у селищі діють 3 дошкільні навчальні заклади (дитсадочки): «Сонечко» (побуд. 1971 р.), «Чебурашка» (1980 р.) та «Берізка» (1991 р.).
Культура
У Попільні функціонує районний Будинок культури. При ньому працюють районні колективи художньої самодіяльності. Впродовж 1970-х рр. працювали 10 колективів художньої самодіяльності, у яких брало участь понад 250 осіб. Ці колективи неодноразово ставали лауреатами різноманітних республіканських та обласних конкурсів.
Також, при Будинку культури працюють районні бібліотеки для дорослих та дітей. 1973 року книжковий фонд бібліотек селища нараховував 52 тисячі книг.
Перейменування вулиць у Попільні
З метою вшанування загиблих Небесної сотні під час Євромайдану в Києві 2014 р. вулицю Радянську в смт Попільня було перейменовано на вулицю Героїв Майдану.
Протягом 2014—2015 рр. у Попільні було перейменовано низку вулиць та провулків на честь героїв-попільнянців, котрі загинули під час Війни на сході України:
Стара назва | Нова назва |
---|---|
вул. Суворова | вул. Романа Щербатюка |
вул. Першотравнева | вулиця Віталія Шайдюка |
пров. Першотравневий | пров. Віталія Шайдюка |
пров. Медиків | пров. Ігоря Юрченка |
У рамках виконання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режимів та заборону пропаганди їхньої символіки» (№ 317-VIII), у смт Попільня 2015 року було проведене перейменування вулиць та провулків. Нижче поданий перелік старих та нових назв, затверджених рішенням № 991 56 сесії VI скликання Попільнінської селищної ради від 16.10.2015 р.:
Стара назва | Нова назва |
---|---|
вул. Будьонного | вул. Південна |
вул. Калініна | вул. Київська |
пров. Калініна | пров. Київський |
вул. Фрунзе | вул. Залізнична |
вул. Фурманова | вул. Житня |
пров. Фурманова | пров. Житній |
вул. Чапаєва | вул. Вишнева |
пров. Чапаєва | пров. Вишневий |
вул. Жовтнева | вул. Сонячна |
вул. Якіра (№ будинків 1, 2, 3) | вул. Промислова |
вул. Якіра (від № 4 і до кінця) | вул. Велика Польова |
вул. Щорса | вул. Каштанова |
пров. Щорса | пров. Каштановий |
пров. Дзержинського | пров. Фомічова |
Пам'ятники та визначні місця Попільні
- Братська могила воїнів, які полягли, визволяючи Попільнянщину 1943 року та підпільників, розстріляних 26 березня 1942 року (північна частина старого кладовища, пам'ятний знак воїнам встановлено в 1954 році, підпільникам — 1987 році).
- В. І. Леніну (встановлено в 1958 році — знесено в 2014 році). На його місці було встановлено пам'ятник Небесній Сотні;
- Пам'ятний знак Герою СРСР П. І. Фомічову (встановленов 1967 році);
- Воїнам-односельчанам, що загинули під час Німецько-радянської війни 1941–1945 років (встановлено в 1967 році);
- Братська могила 26-ти воїнів прикордонників 94-го прикордонного загону, котрі загинули під Попільнею 14 липня 1941 року (західна частина старого кладовища, обеліск встановлено в 1968 році);
- Пам'ятне місце бою прикордонників 94-го прикордонного загону (пам'ятний знак встановлено в урочищі Левада у 1970 році);
- Воїнам землякам, що загинули під час воєнних дій у республіці Афганістан (встановлено в 2006 році);
- Жертвам Голодомору 1932—1933 рр. (відкрито 20 листопада 2007 року);
- Державний Прапор України (встановлено 14 жовтня 2008 року);
- Пам'ятник-погруддя Т. Г. Шевченку (встановлено 19 серпня 2011 року);
- Пам'ятний знак Героям Небесної сотні (відкрито 15 грудня 2016 року);
- Пам'ятний знак «Жертвам Чорнобильської катастрофи» (відкрито 14 грудня 2019 року).
- Пам'ятник Т. Г. Шевченку
- Пам'ятний знак П. Фомічову
- Братська могила
- Пам'ятник воїнам-односельчанам
Цікаве про Попільню
Попільнянська вулиця у місті Києві
1944 року на честь смт Попільня було перейменовано вулицю 149-ту Нову в Солом'янському районі міста Києва, яка пролягає від Відрадного проспекту до вул. Новопольової.
Віктор Ющенко у смт Попільня
Робоча поїздка Президента відбулася 20 листопада в поминальний тиждень за мільйонами жертв Голодомору 1932—1933 років. Глава держави взяв участь у молебні за загиблими під час Голодомору, а також відкрив пам'ятний знак жертвам Голодомору та політичних репресій у центрі Попільні, поруч зі Свято-Миколаївською церквою. Початок церемонії довелось відтягнути — Президент запізнювався. Приблизно об 11 годині церемонія розпочалася зі свідчень людини, яка пережила голодомор. Ганна Микитівна Биченко, яка все своє життя прожила на Попільнянщині, розповіла про те, яких жахливих страждань завдала ця сталінська акція її землякам. Свідчення очевидиці Голодомору 1932—1933 років слухав Президент України, який стояв поруч з нею. На спомин і вшанування жертв голодомору у Попільні відкрили меморіал. Він виготовлений за ініціативою жителя Попільні Валерія Шипнівського, чотирьох членів родини якого репресовано в роки тоталітарного режиму в Україні. Пам'ятник нагадує роздвоєний гранітний православний хрест, що розколовся від людського горя і біди, з'єднаний з двох сторін світлим хрестом пам'яті нинішнього покоління. Президент не знає де похована його рідня. Далі виступив Президент. Він говорив про непростий процес визнання трагедії Голодомору, не лише світовою, але й українською спільнотою, зокрема деякими політиками. Після промови, Президент разом з новим губернатором області Юрієм Забелою та очевидицею трагедії Ганною Биченко відкрили пам'ятний знак та посадили саджанці калини. Після цього глава держави провів відкритий урок пам'яті «Голодомор 1932—1933 років — геноцид українського народу» для учнів 11 класів Попільнянської гімназії № 1.
На честь селища було названо відкритий 17 серпня 2006 року в Андрушівській астрономічній обсерваторії астероїд головного поясу 177982 Попільня.
Персоналії
- Боримчук Михайло Петрович (1926—2013) — український живописець.
- Кваско Микола Зіновійович (нар. 3 грудня 1929) — заслужений працівник промисловості Української РСР, кандидат економічних наук, раціоналізатор.
- Кудря Наталія Іванівна — українська акторка, виступає в Київському національному театрі російської драми ім. Лесі Українки, народна артистка України; мати Голови ВР Дмитра Разумкова.
- Маковський Максим Валерійович (нар. 26 червня 1991) — старший лейтенант Збройних сил України, кавалер ордену Данила Галицького.
- Панчук Май Іванович (1 травня 1937 — 4 серпня 2018) — український учений, дослідник у галузі політичної історії України, проблем етнології та етнополітології.
- Рильський Максим Тадейович (1895–1964) — поет, перекладач, публіцист, громадський діяч.
- Самойлович Іван Самійлович (поч. 1630-х рр. — 1690) — гетьман Лівобережної України (1672–1687)
- Шайдюк Віталій Вікторович (20 грудня 1971 — 2 лютого 2015) — майор 25-го окремого мотопіхотного батальйону «Київська Русь» Збройних сил України, учасник російсько-української війни. Загинув під час Дебальцевського оточення біля села Рідкодуб.
- Щербатюк Роман Олексійович (5 серпня 1990 — 8 серпня 2014) — молодший сержант 26-ї Бердичівської окремої артилерійської бригади, учасник АТО. Загинув близько 1-ї години під час мінометного обстрілу позицій дивізіону в районі міста Амвросієвки (Донецька область).
- Фомічов Петро Ілліч (1915 — 11 листопада 1943) — лейтенант, командир вогневого взводу 1454-го самохідного артилерійського полку, Герой Радянського Союзу (1944). Загинув під час бою в смт Попільня.
- Юрченко Ігор Петрович (7 вересня 1979 — 17 листопада 2014) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни. Загинув біля спостережного поста поблизу Новоорлівки під час надання допомоги та евакуації поранених.
- Яненко Микола Михайлович (нар. 7 жовтня 1941) — письменник, автор багатьох збірок оповідань, лауреат літературних премій ім. М. Трублаїні та ім. Лесі Українки.
Примітки
- Державний комітет статистики України. Чисельність наявного населення України на 1 січня 2018 року
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 8 грудня 2015.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Янко М. Т. Топонімічний словник України: Словник-довідник. — К.: Знання, 1998. — . — С. 285.
- Іващенко О. М. Пам'ятки і пам'ятні місця історії та культури на Житомирщині (Попільнянський район). Випуск 9. — Житомир, 2007. — с. 3-4.
- . Архів оригіналу за 31 травня 2016. Процитовано 1 лютого 2012.
- Географічний словник Королівства Польського та інших слов'янських країн. — Варшава: Вид. Філіпа Сулімєрського і Владислава Валєвського, 1902. — Т. 15, Ч. 2. — с. 494[1](пол.)
- Махорін Г. Л., Оленська І. С. Край над Унавою. — Житомир: «Волинь», 2006. — с. 20
- Історія міст і сіл Української РСР. Житомирська область. — К., 1973. — с.551
- Шлях встановлення Попільнянського району
- Історія міст і сіл Української РСР. Житомирська область. — К., 1973. — с. 553—554
- Передвоєнне десятиліття
- У полум'ї Великої Вітчизняної війни
- Історичний портал history.org.ua
- Бої прикордонників під Попільнею(рос.)
- Історія міст і сіл Української РСР. Житомирська область. — К., 1973. — с.554
- Москаленко К. С. Житомирско-Бердичевская наступательная операция // На Юго-Западном направлении. 1943-1945. Книга II[2]
- Історія міст і сіл Української РСР. Житомирська область. — К., 1973. — с.556
- Махорін Г. Л., Оленська І. С. Край над Унавою. — Житомир: «Волинь», 2006. — с. 64
- http://www.demoscope.ru/weekly/ssp/ussr59_reg2.php
- Махорін Г. Л., Оленська І. С. Край над Унавою. — Житомир: «Волинь», 2006. — с. 66-67
- Махорін Г. Л., Оленська І. С. Край над Унавою. — Житомир: «Волинь», 2006. — с. 67
- Попільнянщина в 60-70-х роках ХХ століття
- Махорін Г. Л., Оленська І. С. Край над Унавою. — Житомир: «Волинь», 2006. — с. 68
- Попільнянщина в роки незалежності України
- Презентація Попільнянський район
- Всесоюзная перепись населения 1939 года. Национальный состав населения районов, городов и крупных сел союзных республик СССР. Демоскоп Weekly (російська) . Процитовано 17 березня 2023.
- Історія міст і сіл Української РСР. Житомирська область. — К., 1973. — сс.550, 552, 554
- Переписи 1959, 1970, 1979 та 2001 рр. www.webgeo.ru [Архівовано 2007-05-24 у Wikiwix]
- Всесоюзная перепись населения 1939 г. Численность городского населения СССР по городским поселениям и внутригородским районам [3]
- Всесоюзная перепись населения 1989 г. Численность городского населения союзных республик, их территориальных единиц, городских поселений и городских районов по полу[4]
- Державна служба статистики України: Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2008 року». [5] [ 25 квітня 2012 у Wayback Machine.]
- Державна служба статистики України: Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2011 року». — К., 2011. — С. 59.[6] [ 2021-08-31 у Wayback Machine.]
- Державна служба статистики України: Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2012 року»[7][недоступне посилання]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2013 року» [8] [ 2020-11-30 у Wayback Machine.]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2014 року» [9] [ 2020-11-30 у Wayback Machine.]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2015 року» [10] [ 2016-08-19 у Wayback Machine.]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2016 року» [11]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2017 року» [12]
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2018 року» [13]
- Постанова КМУ від 16 вересня 2015 р. № 712 «Про затвердження переліку автомобільних доріг загального користування державного значення»[14]
- На Покрову Пресвятої Богородиці відзначали храмове свято у Попільні.
- В УПЦ МП зміни, але громади продовжують переходити до ПЦУ // РІСУ, 30 травня 2022
- Махорін Г. Л., Оленська І. С. Край над Унавою. — Житомир: «Волинь», 2006. — с. 95
- У Попільні відкрито реконструйований стадіон «Колос»
- Наш край в 80-ті роки ХХ століття
- Історія міст і сіл Української РСР. Житомирська область. — К., 1973. — с.558
- Історія гімназії
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 8 грудня 2015.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://www.popilnya-rda.gov.ua/index.php?option=com_content&task=view&id=1396&Itemid=1
- Декомунізація на Житомирщині: як змінюються топонімічні назви[15] [ 2019-07-19 у Wayback Machine.]
- "В Попільні відкрито пам'ятний знак Героям Небесної Сотні".
- Пам'ятник Героям Небесної Сотні.
- У райцентрі Житомирської області відкрили пам'ятний знак «Жертвам Чорнобильської катастрофи». Процитовано 15 грудня 2019.
Література
- Антонович В. Б. Археологическая карта Киевской губернии. — Москва, 1895.(рос.)
- Винокур І. С. Проблеми археології Східної Волині // Житомирщина крізь призму століть. Науковий збірник. — Житомир, 1997.
- Географическо-статистический словарь Российской империи. — Т. IV. — Санкт-Петербург, 1873.(рос.)
- Історія міст і сіл УРСР. Житомирська область. — Київ, 1973.
- Клепатский П. Г. Очерки по истории Киевской земли. Т. 1. — Одесса, 1912.(рос.)
- Махорін Г. Л., Оленська І. С. Край над Унавою. — Житомир, 2006.
- Памятная книжка Киевской губернии 1904 г. — Киев, 1904.(рос.)
- Похилевич Л. И. Сказания о населенных местностях Киевской губернии. — Киев, 1864.(рос.)
- Фундуклей И. Обозрение могил, валов и городищ Киевской губернии. — Киев, 1848.(рос.)
- Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich. T. 1, Warszawa: nakł. Filipa Sulimierskiego i Władysława Walewskiego, 1880—1914.(пол.)
- Попільня — Житомирська область у складі УРСР (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том — Історія міст і сіл Української РСР. Житомирська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1973. — 727 с.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Попільня |
- Попільнянська районна державна адміністрація
- Попільнянська районна рада
- Попільнянська селищна рада
- Попільнянський районний суд
- Попільня на мапі wikimapia.org
- Топографічна карта Попільні
- Попільня сайт мешканців
- Інформаційно-розважальний портал Попільні
- Попільнянська центральна бібліотека
- Сайт «Футбольна Попільнянщина» Попільнянської районної федерації футболу
- Розклад приміських електропоїздів по станції Попільня
- Портал Попільня онлайн
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Popi lnya selishe v Zhitomirskomu rajoni centr Popilnyanskoyi selishnoyi teritorialnoyi gromadi Roztashovane na pivdennomu shodi Zhitomirskoyi oblasti Znachnu rol u zhitti selisha vidigraye zaliznichna liniya Fastiv Kozyatin sho rozdilyaye jogo praktichno navpil na pivnichnu ta pivdennu chastini ta rozmishena na nij odnojmenna zaliznichna stanciya Popilnya sho roztashovana v samomu centri naselenogo punktu selishe Popilnya Budivlya Popilnyanskoyi rajonnoyi radi serpen 2010 rokuBudivlya Popilnyanskoyi rajonnoyi radi serpen 2010 roku Krayina Ukrayina Oblast Zhitomirska oblast Rajon Zhitomirskij rajon Gromada Popilnyanska selishna gromada Kod KATOTTG UA18040390010014435 Osnovni dani Zasnovano 1870 Status iz 2024 roku Plosha 4 km Naselennya 5 724 01 01 2018 Gustota 1507 osib km Poshtovij indeks 13500 503 Telefonnij kod 380 4137 Geografichni koordinati 49 56 45 pn sh 29 27 34 sh d 49 94583 pn sh 29 45944 sh d 49 94583 29 45944 Koordinati 49 56 45 pn sh 29 27 34 sh d 49 94583 pn sh 29 45944 sh d 49 94583 29 45944 Visota nad rivnem morya 213 m Vodojma richka Lozinka Vidstan Najblizhcha zaliznichna stanciya Popilnya Do obl centru zalizniceyu 132 km avtoshlyahami 72 km Selishna vlada Adresa 13500 Zhitomirska obl Popilnyanskij r n smt Popilnya vul B Hmelnickogo 7 Golova selishnoyi radi Mozharivskij Oleg Oleksandrovich Karta Popilnya Popilnya Popilnya u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Popilnya znachennya U pivnichnij chastini Popilni zoseredzheni osnovni derzhavni ustanovi budinok kulturi magazini rinok gimnaziya 2 ditsadki avtostanciya likarnya tosho Tut takozh znahoditsya centralna vulicya Popilni vulicya Bogdana Hmelnickogo U cij chastini roztashovanij yedinij u selishi mikrorajon zabudovanij viklyuchno bagatokvartirnimi zhitlovimi budinkami v osnovnomu dvopoverhovimi Osnovni vulici ciyeyi chastini okrim centralnoyi Geroyiv Majdanu Kiyivska 40 richchya Peremogi Vitaliya Shajdyuka Pivdenna chastina selisha perevazhno zabudovana privatnimi zhitlovimi budinkami Tut diye dityachij sadochok dekilka magaziniv U povsyakdennomu spilkuvanni miscevi zhiteli dlya poznachennya ciyeyi chastini selisha vzhivayut nazvu za putyami Bilya pivnichno zahidnogo krayu Popilni bere svij pochatok nevelichka richka Lozinka kotra bilya sela Mirolyubivka vpadaye do richki Unava Na pivnichnij okolici selisha ta sela Popilni znahoditsya Popilnyanskij lis lisovij zakaznik miscevogo znachennya status z 1967 r Etimologiya nazvi PopilnyaNazva Popilnya pohodit vid slova popil Pochinayuchi z XIV st v Ukrayini na Polissi j u Lisostepu rozvivalos virobnictvo potashu yakij viroblyali z popelu spalenih derev Bilya kozhnogo takogo virobnictva bula tak zvana popilnya popelnya primishennya de zberigali popil i tehnologichno jogo obroblyali Za inshim perekazom pid chas napadu tatari spalili poselennya ta vono piznishe vidrodilosya z popelu Isnuye takozh legenda sho stverdzhuye nibi tut pershim vipaliv dilyanku j poselivsya lisnik z Pavolochi Popelyuh IstoriyaZasnuvannya selisha Selishu Popilnya vzhe ponad 150 rokiv Vono zapochatkovane 1870 roku koli bula vidkrita zaliznicya yaka z yednala Kiyiv ta Odesu Doroga prolyagla poblizu sela Popilni i tomu sporudzhena tut cogo zh roku stanciya distala nazvu Popilnya Pershimi sporudami stanciyi Popilnya buv budinok nachalnika zaliznichnoyi stanciyi ta vokzal U nash chas budivlya zaliznichnogo vokzalu odnopoverhova sluzhbova budivlya pravoruch vid vokzalu ta roztashovanij poryad stancijnij pakgauz ye yedinimi zrazkami doradyanskoyi zabudovi selisha Vodoginna bashta stanciyi bula zbudovana vzhe u radyanskij chas Protyagom 1880 1923 rr selishe bilya zaliznichnoyi stanciyi Popilnya vidnosilosya do Popilnyanskoyi volosti Skvirskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi u nomu 1900 roku nalichuvalosya lishe 18 budinkiv prozhivalo 106 meshkanciv pri stanciyi bula poshtovo telegrafna stanciya apteka postoyalij dvir bufet ta pivna lavka Pri comu u susidnomu seli Popilni centri volosti na toj chas nalichuvalosya 281 budinok 1616 meshkanciv diyali cerkva cerkovno prihodska shkola 2 vitryaki ta kazenna vinna lavka a takozh pracyuvav feldsher Popilnyanska volost ohoplyuvala dev yat naselenih punktiv 1 mistechko 5 sil 3 malih sela naselennya stanovilo 11 633 zhitelya z nih 41 katolickogo virospovidannya 5 shtundiv mozhlivo predstavnikiv inshih protestantskih techij 330 yevreyiv U volosti nalichuvalosya 18 744 desyatin zemli u tomu chisli 10 340 desyatin nalezhali vlasnikam velikih mayetkiv 7 894 desyatin buli volosnimi zemlyami 362 desyatin buli cerkovnimi zemlyami Popilnya v HH stolitti 1910 roku buduyetsya zaliznichna gilka Popilnya Skvira U Popilni pochinaye pracyuvati krohmalnij zavod 1920 roku v Popilni nalichuyetsya 30 budinkiv i prozhivalo blizko 300 cholovik naselennya 1923 roku Popilnya staye rajonnim centrom Tut z yavilisya novi administrativni ta zhitlovi budivli Vprodovzh 1923 1925 rokiv pobudovano novi vulici Radyanska Bogdana Hmelnickogo Proletarska 1925 roku v Popilni za rahunok byudzhetnih koshtiv vidkrito pershij u rajoni derzhavnij dityachij sadok 1930 roku zasnovano rajonnu gazetu Prapor kolgospnika teper Peremoga Na pochatku 1931 roku organizovana Popilnyanska MTS 1934 roku v Popilni vidkrito semirichnu shkolu 1935 roku v Popilni pochav diyati pershij radiovuzol na 250 tochok Togo zh roku rozpochav robotu rajonnij budinok kulturi Vprodovzh 1935 1937 rr vidkrito dvi biblioteki knizhkovij fond yakih naprikinci 1938 roku nalichuvav 11 tisyach tomiv Z veresnya 1937 roku Popilnya stala chastinoyu novoutvorenoyi Zhitomirskoyi oblasti 1938 roku Popilnyu vidneseno do kategoriyi selishe U nij prozhivalo todi 1 700 cholovik 1937 roku pri Popilnyanskij MTS stvoreno zhinochu traktornu brigadu yaku ocholila komsomolka L M Kurilec Popilnyanska MTS 1939 roku stala uchasnikom Vsesoyuznoyi silskogospodarskoyi vistavki yiyi bulo nagorodzheno diplomom 1 go stupenya ta premijovano legkovim avtomobilem 1940 roku MTS nagorodzheno ordenom Trudovogo Chervonogo Prapora U selishi stanom na cej rik pracyuvalo 5 magaziniv ta 6 larkiv Neobhidnu medichnu dopomogu zhitelyam rajonu nadavalo 35 medichnih pracivnikiv rajonnoyi likarni Zhitlova plosha selisha Popilni 1940 roku porivnyano z 1923 rokom zrosla vdesyatero Nimecko radyanska vijna 12 lipnya 1941 roku poblizu Popilni vidbuvsya bij z vorozhimi tankami 73 lejtenantiv vipusknikiv Saratovskogo vijskovogo uchilisha vsi voni zaginuli 14 lipnya 1941 zvedenij 94 j Skolivskij m Skole Lvivska obl prikordonnij zagin komandir I Sereda politruk M Kolisnichenko yakij buv perekinutij do stanciyi Popilnya shob zupiniti prosuvannya voroga do Kiyeva viv nerivnij bij z tankovoyu kolonoyu voroga bilya Popilni U boyu zaginulo 152 bijci Grupa Seredi spochatku zajnyala oboronu na visoti Kruglyak urochishe Levada Na prikordonnikiv rushila cila armada tankiv bronetransporteriv avtomashin z pihotoyu Po nim udarili artileristi kapitana Yudina zamaskuvavshis po susidstvu Doroga viyavilasya perekritoyu Gurkitliva tehnika stala spovzati na pshenichne pole pihota rozoseredilasya hovayuchis vid vognyu Z hodu podolati opir zahisnikiv Kruglyaka i uvirvatisya do Popilni vorogovi ne vdalosya Bilya zaliznichnoyi stanciyi Popilnya stoyav eshelon z poranenimi Kapitan Sereda znajshov sered svoyih bijciv mashinista i toj pid prikrittyam vognyu uspishno dopraviv eshelon do Fastova Vid stanciyi Popilnya Sereda virishiv vidhoditi dvoma grupami pershu ocholiv vin sam drugu komisar P P Kolesnichenko Ce dozvolilo prikordonnikam perekatami vidijti na namichenij rubizh Otrimavshi nakaz vijti do richki Rostavici bilya sela Strokova ta pidgotuvati novij rubizh oboroni kapitan Sereda virushiv zi svoyimi bijcyami vikonuvati postavlenu zadachu Do sela Strokiv zalishalosya she kilometriv zo tri koli z yavilisya nimecki tanki i pihota Nastup vorozhoyi pihoti pidtrimuvali ponad 120 tankiv Prikordonniki zi zv yazkami granat kidalisya pid tanki nishili protivnika vognem z kulemetiv i gvintivok Do ostannoyi mozhlivosti bivsya razom zi svoyimi bijcyami kapitan I M Sereda Granatami vin pidirvav gitlerivskij tank rozstrilyuvav voroga z kulemeta Prikordonniki stoyali na smert ale sili buli nadto nerivni U listopadi 1941 roku rozpochav diyalnist Popilnyanskij pidpilnij rajkom partiyi 22 bereznya 1942 roku rozpochalisya areshti dopiti i torturi pidpilnikiv u selishi Popilnya 26 bereznya o p yatij godini uv yaznenih pognali bosimi po snigu kolonoyu do miscya strati v rajon zaliznichnoyi stanciyi U toj den bulo povisheno ta rozstrilyano 15 pidpilnikiv Vpershe vid nimciv Popilnya bula zvilnena 10 listopada 1943 r pid chas zapeklih nastupalnih boyiv Prote gitlerivci nezabarom perejshli v kontrnastup i znovu zahopili selishe U ti dni geroyichnij podvig u boyah za Popilnyu zdijsniv komandir vognevogo vzvodu 1453 go samohidnogo artilerijskogo polku lejtenant Petro Fomichov Jogo pidrozdil rozgromiv vorozhu kolonu znishivshi 28 avtomashin i 80 soldativ Vidbivayuchi ataku vorozhih tankiv u rajoni zaliznichnoyi stanciyi Fomichov pidpustiv na blizku vidstan 2 vorozhi tanki i osobisto pidpaliv yih U boyu vin buv smertelno poranenij 1944 r jomu bulo posmertno prisvoyeno zvannya Geroj Radyanskogo Soyuzu 26 grudnya 1943 roku vijska 1 go Ukrayinskogo frontu pid komanduvannyam generala armiyi Vatutina rozpochali nastup proti nimeckih vijsk roztashovanih pivdennishe Radomishlya z metoyu zabezpechennya pravogo flangu golovnogo udarnogo ugrupovannya frontu Na yiyi livomu flanzi 40 va armiya pislya zavershenogo naperedodni uspishnogo obhodu vuzla oporu suprotivnika v Kornini rozgornula svoyu udarnu grupu v pivdenno shidnomu napryamku i prosuvalasya na Bilu Cerkvu Za tri dni nastupu vijskami zvilneno ponad 150 naselenih punktiv U boyah rozgromleni chotiri tankovih diviziyi nimciv u tomu chisli tankova diviziya SS Rajh i shist pihotnih divizij Na toj chas vijska 38 yi armiyi komandir general polkovnik K S Moskalenko ta 1 yi gvardijskoyi tankovoyi armiyi komandir general lejtenant M Yu Katukov pid chas provedennya Zhitomirsko Berdichivskoyi nastupalnoyi operaciyi zustrichayuchi slabkij opir prosunulisya bilsh nizh na 20 km zvilnili stanciyu Popilnya i pererizali zaliznicyu sho spoluchaye Fastiv i Kozyatin Vid povoyennih rokiv do nashih dniv Cherez tizhden pislya zvilnennya Popilni inzhenerni chastini nastupayuchih radyanskih vijsk za aktivnoyi dopomogi meshkanciv selisha vidbuduvali kolijne gospodarstvo i vidnovili ruh na zaliznici Naprikinci sichnya 1944 roku v selishi rozpochala robotu medambulatoriya organizovana za dopomogoyu peresuvnogo vijskovogo gospitalyu u lyutomu semirichna shkola U berezni 1955 r v klubi Popilnyanskoyi MTS vstanovili pershij televizor T 2 Leningrad Za perepisom 1959 roku v Popilni prozhivalo 2 631 osoba 1 serpnya 1961 r u Popilni stvorena redakciya miscevogo radiomovlennya ocholyuvav yiyi G F Grinchenko Protyagom 1961 1963 rr elektrifikovano i perevedeno na elektrovoznu tyagu zaliznicyu cherez stanciyu Popilnya pochali kursuvati elektropoyizdi 1962 roku bulo rozpochate sporudzhennya dekilkoh dvopoverhovih budivel Sered nih vosmikvartirnij budinok navproti bazarnoyi ploshi kombinat pobutovogo obslugovuvannya zbudovanij u chervni 1983 r de rozmistilis shevska ta kravecka majsterni perukarnya fotoatelye a takozh budinok novogo gotelyu Zaklali fundament pid dvopoverhovij budinok dityachogo sadka Z 1 sichnya 1962 r v rajonnomu kinoteatri demonstruvalis shirokoekranni hudozhni ta dokumentalni filmi a 1963 r vidkrito novij knizhkovij kiosk Protyagom 1965 1966 rokiv u selishi Popilnya zapracyuvala yidalnya prodovolchij ta meblevij magazini a 1969 roku pochala diyati tipova mizhrajonna torgivelna baza 1966 roku v Popilni sporudzheno velikij konservnij zavod iz sezonnoyu produktivnistyu 5 mln banok fruktovih ta ovochevih konserviv 40 najmenuvan Z 1961 po 1970 rr u Popilni sporudzheno blizko 300 novih zhitlovih budinkiv zokrema 25 bagatokvartirnih za derzhavni koshti U centri Popilni zvedeno kinoteatr Kolos iz zalom na 314 misc dvopoverhove primishennya vuzla zv yazku 1970 roku zbudovanij dvopoverhovij univermag Yuvilejnij U zhovtni 1972 r v Popilni stav do ladu zavod po vigotovlennyu garyachogo asfaltu Z 1970 tih rokiv rozpochinayetsya gazifikaciya privatnogo zhitla v selishi 1976 roku v rajoni stvoryuyetsya mizhrajonne upravlinnya ekspluataciyi gazovogo gospodarstva U chervni 1980 r u Popilni zakladeno fundament pershogo v rajoni p yatipoverhovogo budinku na 30 kvartir 1992 roku v Popilni buli zdani v ekspluataciyu 95 kvartirnij p yatipoverhovij zhitlovij budinok i chotirikvartirnij budinok dlya vchiteliv 2004 roku bulo zbudovane ta zdane v ekspluataciyu primishennya rajonnogo centru zajnyatosti 2011 roku v selishi vidkrito muzej voyiniv afganciv EkonomikaU Popilni v radyanski roki funkcionuvali nastupni pidpriyemstva hlibozavod ceh po vigotovlennyu bezalkogolnih napoyiv konservnij zavod maslozavod asfaltnij zavod kombikormovij zavod s Popilnya pidpriyemstvo Mizhkolgospbud pidpriyemstvo Rajsilhozhimiya pidpriyemstvo Silhoztehnika Popilnyanskij derzhlisgosp avtotransportne pidpriyemstvo hliboprijmalne pidpriyemstvo dorozhno budivelna organizaciya rajon elektromerezh REM upravlinnya ekspluataciyi gazovogo gospodarstva UEGG kombinat pobutovih poslug pidpriyemstvo Komungosp rajonna tipografiya vuzol elektrozv yazku vuzol poshtovogo zv yazku ceh inkubaciyi SGP Zhovtnevij Nini pracyuyut DP Popilnyanske lisove gospodarstvo viroblyaye derevinu v kruglomu viglyadi ta produkciyi derevoobrobki VAT Popilnyanskij speckar yer s Mirolyubivka virobnictvo shebenevoyi produkciyi ZAT Kombikormovij zavod virobnictvo kombikormu dochirnye pidpriyemstvo TOV Monolit Popilnyanskij konservnij zavod viroblyaye m yasni ta ovochevi konservi Takozh funkcionuyut rajonni derzhavni pidpriyemstva Rajavtodor REM UEGG Ukrtelekom Ukrposhta tosho U Popilni vidkriti viddilennya nastupnih bankiv Rajffajzen Bank Aval Privatbank Oshadbank Ukrayini Credit Agricole Malij biznes skoncentruvavsya v osnovnomu v sferi torgivli gromadskogo harchuvannya ta sferi poslug Vidkrito veliku kilkist novih magaziniv kafe bari saloni krasi motel avtozapravni stanciyi STO tosho Trichi na tizhden pracyuye Popilnyanskij rinok yakij stav miscem roboti dlya velikoyi kilkosti naselennya selisha NaselennyaZa danimi perepisu naselennya SRSR 1939 roku chiselnist naselennya stanovila 1 770 osib z nih ukrayinciv 1 537 rosiyan 66 nimciv 1 yevreyiv 129 polyakiv 19 inshih 18 Zgidno z danimi istorichnih dzherel pozn perepisiv pozn ta ocinkami chiselnosti meshkanciv naselennya Popilni v rizni roki stanovilo Zmini kilkosti naselennya smt Popilnya 1900 1920 1938 1939 1959 1970 1979 1989 2001 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 106 300 1 700 1 770 2 631 4 281 5 208 6 238 6 109 6 068 6 070 6 055 6 028 5 998 6 006 5 987 5 959 5 915 5 830 5 724 Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 96 78 rosijska 2 60 virmenska 0 54 inshi 0 08 TransportZaliznichnij transport Zaliznichnij vokzal Cherez selishe prohodit dvokolijna elektrifikovana zaliznichna liniya napryamku Fastiv Kozyatin Kozyatinskoyi direkciyi Pivdenno Zahidnoyi zaliznici na yakij rozmishuyetsya odnojmenna stanciya Popilnya Cherez stanciyu prolyagayut osnovni marshruti vantazhoperevezen kotri z yednuyut shid i stolicyu Ukrayini z Zahodom ta Pivdnem krayini z osnovnimi portami ta susidnimi derzhavami Na cij liniyi nalagodzheno pozhvavlenij ruh primiskih elektropoyizdiv do Kiyeva Fastova Kozyatina marshruti spoluchennyam Kiyiv Kozyatin Tomu bagato meshkanciv Popilni yizdyat na robotu do najblizhchih bilshih mist primiskimi elektropoyizdami koristuyuchis misyachnimi proyiznimi kvitkami Na stanciyi zupinyayutsya takozh priskoreni elektrichki do Hmelnickogo Shepetivki Rivnogo Zhmerinki Shostki Vodnochas nichni poyizdi okrim odnogo na stanciyi ne zupinyayutsya dlya posadki na nih potribno yihati elektrichkoyu do Kozyatina Fastova abo Kiyeva Takozh vid stanciyi vidhodyat she dvi zaliznichni gilki 30 kilometrova do rajcentru Kiyivskoyi oblasti mista Skviri ta promislova gilka do cukrovogo zavodu TOV Signet Centr u seli Andrushki Obidvi gilki vikoristovuyutsya dosit ridko ta lishe dlya vantazhnih perevezen Primiskij pasazhirskij ruh na nih vidsutnij hocha protyagom 1980 tih rokiv do Skviri deyakij chas kursuvav poyizd Avtomobilnij transport Cherez smt Popilnya prohodyat taki avtoshlyahi Regionalna avtomobilna doroga R18 Zhitomir Skvira Volodarka Stavishe Teritorialna avtomobilna doroga T 0611 Stavishe Brusiliv Popilnya Miscevi avtomobilni dorogi rajonnogo znachennya yaki z yednuyut Popilnyu z selom Mirolyubivka ta deyakimi ob yektami narodnogo gospodarstva Selishe Popilnya zv yazane regulyarnimi avtobusnimi marshrutami z oblasnim centrom Zhitomirom z susidnimi rajonnimi centrami Ruzhinom Brusilovom ta Andrushivkoyu Zhitomirskoyi oblasti i Skviroyu ta Biloyu Cerkvoyu Kiyivskoyi oblasti a takozh praktichno z usima selami Popilnyanskogo rajonu Religijni zakladiSvyato Mikolayivska cerkva U selishi diye Svyato Mikolayivska cerkva Pravoslavnoyi cerkvi Ukrayini Obshinu sho poklala pochatok sporudzhennyu Svyato Mikolayivskoyi cerkvi bulo stvoreno 1993 roku Todi zh na prohannya viryan i za spriyannya predstavnika Prezidenta v Popilnyanskomu rajoni Mar yana Talka bulo vidileno zemelnu dilyanku pid zabudovu ta zakladeno pershij kamin u fundament novoyi cerkvi Na Pokrovu 1994 roku pershe bogosluzhinnya vidbulosya u pristosovanomu primishenni kolishnomu aktovomu zali REMu A vzhe na Velikden nastupnogo roku vidkrili novu cerkvu 29 travnya 2022 roku gromada uhvalila rishennya vijti z Moskovskogo patriarhatu j perejti do Pravoslavnoyi cerkvi Ukrayini Takozh u selishi diye kilka gromad protestantskih cerkov kotri mayut svoyi molitovni budinki Zakladi ohoroni zdorov yaU pislyavoyenni roki v selishi Popilnya vinikaye Rajzdrav kerivnij organ ohoroni zdorov ya rajonu funkcionuye likarska ambulatoriya pracyuyut dva likari terapevti likar stomatolog 1957 roku v selishi organizovuyetsya rajonna likarnya na 50 lizhok yaka 1975 roku rozshiryuyetsya do 100 lizhok zavdyaki pobudovi novogo dvopoverhovogo korpusu 1990 roku bulo zdano v ekspluataciyu tripoverhovij korpus polikliniki a z 1991 r p yatipoverhovij korpus stacionaru U likarni funkcionuye 8 viddilen prijmalne pologove terapevtichne hirurgichne ginekologichne reanimacijne dityache infekcijne dennij stacionar U Popilni funkcionuyut chimalo aptek riznih form vlasnosti kotri zabezpechuyut meshkanciv selisha likarskimi zasobami SportU Popilni diye stadion Kolos vidkritij pislya rekonstrukciyi 3 veresnya 2011 r Na nomu vidbuvayutsya riznomanitni sportivni zmagannya yak rajonnogo tak i oblasnogo rivnya Popilnyanska futbolna komanda postijno bere uchast u futbolnih chempionatah rajonu ta oblasti 1990 roku na comu stadioni vidbuvsya match mizh veteranami kiyivskogo Dinamo 1960 70 rokiv ta futbolnoyu komandoyu z Popilni Zorya Takozh z 1999 roku diye Dityacho yunacka sportivna shkola de uchni mayut mozhlivist zajmatisya riznomanitnimi vidami sportu futbolom basketbolom volejbolom gandbolom shahami legkoyu atletikoyu tosho Navchalni zakladiPopilnyanskij licej U Popilni diye Popilnyanskij licej ranishe Popilnyanska gimnaziya 1 Popilnyanska serednya shkola 1 Stari odnopoverhovi primishennya shkoli buli vidkriti 1952 roku Tripoverhove primishennya gimnaziyi bulo zbudovane protyagom 1977 1978 rr U gimnaziyi diyut sportivnij zal aktovij zal kabineti riznomanitnih disciplin himiyi geografiyi biologiyi tosho komp yuterni klasi klasi trudovogo navchannya doprizovnoyi pidgotovki yunakiv yidalnya poblizu shkoli rozmisheno sportivni majdanchiki stadion majdanchiki dlya navchannya vodinnya avtomobilya Shkola rozrahovana na navchannya ne menshe 1 200 uchniv U Popilnyanskij muzichnij shkoli z 1967 roku vsi ohochi mozhut ovoloditi navichkami gri na riznomanitnih muzichnih instrumentah klavishnih strunnih duhovih Takozh u selishi diyut 3 doshkilni navchalni zakladi ditsadochki Sonechko pobud 1971 r Cheburashka 1980 r ta Berizka 1991 r KulturaU Popilni funkcionuye rajonnij Budinok kulturi Pri nomu pracyuyut rajonni kolektivi hudozhnoyi samodiyalnosti Vprodovzh 1970 h rr pracyuvali 10 kolektiviv hudozhnoyi samodiyalnosti u yakih bralo uchast ponad 250 osib Ci kolektivi neodnorazovo stavali laureatami riznomanitnih respublikanskih ta oblasnih konkursiv Takozh pri Budinku kulturi pracyuyut rajonni biblioteki dlya doroslih ta ditej 1973 roku knizhkovij fond bibliotek selisha narahovuvav 52 tisyachi knig Perejmenuvannya vulic u PopilniZ metoyu vshanuvannya zagiblih Nebesnoyi sotni pid chas Yevromajdanu v Kiyevi 2014 r vulicyu Radyansku v smt Popilnya bulo perejmenovano na vulicyu Geroyiv Majdanu Protyagom 2014 2015 rr u Popilni bulo perejmenovano nizku vulic ta provulkiv na chest geroyiv popilnyanciv kotri zaginuli pid chas Vijni na shodi Ukrayini Stara nazva Nova nazva vul Suvorova vul Romana Sherbatyuka vul Pershotravneva vulicya Vitaliya Shajdyuka prov Pershotravnevij prov Vitaliya Shajdyuka prov Medikiv prov Igorya Yurchenka U ramkah vikonannya Zakonu Ukrayini Pro zasudzhennya komunistichnogo ta nacional socialistichnogo nacistskogo totalitarnogo rezhimiv ta zaboronu propagandi yihnoyi simvoliki 317 VIII u smt Popilnya 2015 roku bulo provedene perejmenuvannya vulic ta provulkiv Nizhche podanij perelik starih ta novih nazv zatverdzhenih rishennyam 991 56 sesiyi VI sklikannya Popilninskoyi selishnoyi radi vid 16 10 2015 r Stara nazva Nova nazva vul Budonnogo vul Pivdenna vul Kalinina vul Kiyivska prov Kalinina prov Kiyivskij vul Frunze vul Zaliznichna vul Furmanova vul Zhitnya prov Furmanova prov Zhitnij vul Chapayeva vul Vishneva prov Chapayeva prov Vishnevij vul Zhovtneva vul Sonyachna vul Yakira budinkiv 1 2 3 vul Promislova vul Yakira vid 4 i do kincya vul Velika Polova vul Shorsa vul Kashtanova prov Shorsa prov Kashtanovij prov Dzerzhinskogo prov FomichovaPam yatniki ta viznachni miscya PopilniBratska mogila voyiniv yaki polyagli vizvolyayuchi Popilnyanshinu 1943 roku ta pidpilnikiv rozstrilyanih 26 bereznya 1942 roku pivnichna chastina starogo kladovisha pam yatnij znak voyinam vstanovleno v 1954 roci pidpilnikam 1987 roci V I Leninu vstanovleno v 1958 roci zneseno v 2014 roci Na jogo misci bulo vstanovleno pam yatnik Nebesnij Sotni Pam yatnij znak Geroyu SRSR P I Fomichovu vstanovlenov 1967 roci Voyinam odnoselchanam sho zaginuli pid chas Nimecko radyanskoyi vijni 1941 1945 rokiv vstanovleno v 1967 roci Bratska mogila 26 ti voyiniv prikordonnikiv 94 go prikordonnogo zagonu kotri zaginuli pid Popilneyu 14 lipnya 1941 roku zahidna chastina starogo kladovisha obelisk vstanovleno v 1968 roci Pam yatne misce boyu prikordonnikiv 94 go prikordonnogo zagonu pam yatnij znak vstanovleno v urochishi Levada u 1970 roci Voyinam zemlyakam sho zaginuli pid chas voyennih dij u respublici Afganistan vstanovleno v 2006 roci Zhertvam Golodomoru 1932 1933 rr vidkrito 20 listopada 2007 roku Derzhavnij Prapor Ukrayini vstanovleno 14 zhovtnya 2008 roku Pam yatnik pogruddya T G Shevchenku vstanovleno 19 serpnya 2011 roku Pam yatnij znak Geroyam Nebesnoyi sotni vidkrito 15 grudnya 2016 roku Pam yatnij znak Zhertvam Chornobilskoyi katastrofi vidkrito 14 grudnya 2019 roku Pam yatnik T G Shevchenku Pam yatnij znak P Fomichovu Bratska mogila Pam yatnik voyinam odnoselchanamCikave pro PopilnyuPopilnyanska vulicya u misti Kiyevi 1944 roku na chest smt Popilnya bulo perejmenovano vulicyu 149 tu Novu v Solom yanskomu rajoni mista Kiyeva yaka prolyagaye vid Vidradnogo prospektu do vul Novopolovoyi Viktor Yushenko u smt Popilnya Pam yatnik Zhertvam Golodomoru 1932 1933 rr Robocha poyizdka Prezidenta vidbulasya 20 listopada v pominalnij tizhden za miljonami zhertv Golodomoru 1932 1933 rokiv Glava derzhavi vzyav uchast u molebni za zagiblimi pid chas Golodomoru a takozh vidkriv pam yatnij znak zhertvam Golodomoru ta politichnih represij u centri Popilni poruch zi Svyato Mikolayivskoyu cerkvoyu Pochatok ceremoniyi dovelos vidtyagnuti Prezident zapiznyuvavsya Priblizno ob 11 godini ceremoniya rozpochalasya zi svidchen lyudini yaka perezhila golodomor Ganna Mikitivna Bichenko yaka vse svoye zhittya prozhila na Popilnyanshini rozpovila pro te yakih zhahlivih strazhdan zavdala cya stalinska akciya yiyi zemlyakam Svidchennya ochevidici Golodomoru 1932 1933 rokiv sluhav Prezident Ukrayini yakij stoyav poruch z neyu Na spomin i vshanuvannya zhertv golodomoru u Popilni vidkrili memorial Vin vigotovlenij za iniciativoyu zhitelya Popilni Valeriya Shipnivskogo chotiroh chleniv rodini yakogo represovano v roki totalitarnogo rezhimu v Ukrayini Pam yatnik nagaduye rozdvoyenij granitnij pravoslavnij hrest sho rozkolovsya vid lyudskogo gorya i bidi z yednanij z dvoh storin svitlim hrestom pam yati ninishnogo pokolinnya Prezident ne znaye de pohovana jogo ridnya Dali vistupiv Prezident Vin govoriv pro neprostij proces viznannya tragediyi Golodomoru ne lishe svitovoyu ale j ukrayinskoyu spilnotoyu zokrema deyakimi politikami Pislya promovi Prezident razom z novim gubernatorom oblasti Yuriyem Zabeloyu ta ochevidiceyu tragediyi Gannoyu Bichenko vidkrili pam yatnij znak ta posadili sadzhanci kalini Pislya cogo glava derzhavi proviv vidkritij urok pam yati Golodomor 1932 1933 rokiv genocid ukrayinskogo narodu dlya uchniv 11 klasiv Popilnyanskoyi gimnaziyi 1 Asteroyid Popilnya Na chest selisha bulo nazvano vidkritij 17 serpnya 2006 roku v Andrushivskij astronomichnij observatoriyi asteroyid golovnogo poyasu 177982 Popilnya PersonaliyiBorimchuk Mihajlo Petrovich 1926 2013 ukrayinskij zhivopisec Kvasko Mikola Zinovijovich nar 3 grudnya 1929 zasluzhenij pracivnik promislovosti Ukrayinskoyi RSR kandidat ekonomichnih nauk racionalizator Kudrya Nataliya Ivanivna ukrayinska aktorka vistupaye v Kiyivskomu nacionalnomu teatri rosijskoyi drami im Lesi Ukrayinki narodna artistka Ukrayini mati Golovi VR Dmitra Razumkova Makovskij Maksim Valerijovich nar 26 chervnya 1991 starshij lejtenant Zbrojnih sil Ukrayini kavaler ordenu Danila Galickogo Panchuk Maj Ivanovich 1 travnya 1937 4 serpnya 2018 ukrayinskij uchenij doslidnik u galuzi politichnoyi istoriyi Ukrayini problem etnologiyi ta etnopolitologiyi Rilskij Maksim Tadejovich 1895 1964 poet perekladach publicist gromadskij diyach Samojlovich Ivan Samijlovich poch 1630 h rr 1690 getman Livoberezhnoyi Ukrayini 1672 1687 Shajdyuk Vitalij Viktorovich 20 grudnya 1971 2 lyutogo 2015 major 25 go okremogo motopihotnogo bataljonu Kiyivska Rus Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Zaginuv pid chas Debalcevskogo otochennya bilya sela Ridkodub Sherbatyuk Roman Oleksijovich 5 serpnya 1990 8 serpnya 2014 molodshij serzhant 26 yi Berdichivskoyi okremoyi artilerijskoyi brigadi uchasnik ATO Zaginuv blizko 1 yi godini pid chas minometnogo obstrilu pozicij divizionu v rajoni mista Amvrosiyevki Donecka oblast Fomichov Petro Illich 1915 11 listopada 1943 lejtenant komandir vognevogo vzvodu 1454 go samohidnogo artilerijskogo polku Geroj Radyanskogo Soyuzu 1944 Zaginuv pid chas boyu v smt Popilnya Yurchenko Igor Petrovich 7 veresnya 1979 17 listopada 2014 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Zaginuv bilya sposterezhnogo posta poblizu Novoorlivki pid chas nadannya dopomogi ta evakuaciyi poranenih Yanenko Mikola Mihajlovich nar 7 zhovtnya 1941 pismennik avtor bagatoh zbirok opovidan laureat literaturnih premij im M Trublayini ta im Lesi Ukrayinki PrimitkiDerzhavnij komitet statistiki Ukrayini Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2018 roku Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 8 grudnya 2015 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Yanko M T Toponimichnij slovnik Ukrayini Slovnik dovidnik K Znannya 1998 ISBN 5 7707 9443 7 S 285 Ivashenko O M Pam yatki i pam yatni miscya istoriyi ta kulturi na Zhitomirshini Popilnyanskij rajon Vipusk 9 Zhitomir 2007 s 3 4 ISBN 978 966 655 267 2 Arhiv originalu za 31 travnya 2016 Procitovano 1 lyutogo 2012 Geografichnij slovnik Korolivstva Polskogo ta inshih slov yanskih krayin Varshava Vid Filipa Sulimyerskogo i Vladislava Valyevskogo 1902 T 15 Ch 2 s 494 1 pol Mahorin G L Olenska I S Kraj nad Unavoyu Zhitomir Volin 2006 s 20 ISBN 966 8059 66 2 Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zhitomirska oblast K 1973 s 551 Shlyah vstanovlennya Popilnyanskogo rajonu Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zhitomirska oblast K 1973 s 553 554 Peredvoyenne desyatilittya U polum yi Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni Istorichnij portal history org ua Boyi prikordonnikiv pid Popilneyu ros Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zhitomirska oblast K 1973 s 554 Moskalenko K S Zhitomirsko Berdichevskaya nastupatelnaya operaciya Na Yugo Zapadnom napravlenii 1943 1945 Kniga II 2 Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zhitomirska oblast K 1973 s 556 Mahorin G L Olenska I S Kraj nad Unavoyu Zhitomir Volin 2006 s 64 ISBN 966 8059 66 2 http www demoscope ru weekly ssp ussr59 reg2 php Mahorin G L Olenska I S Kraj nad Unavoyu Zhitomir Volin 2006 s 66 67 ISBN 966 8059 66 2 Mahorin G L Olenska I S Kraj nad Unavoyu Zhitomir Volin 2006 s 67 ISBN 966 8059 66 2 Popilnyanshina v 60 70 h rokah HH stolittya Mahorin G L Olenska I S Kraj nad Unavoyu Zhitomir Volin 2006 s 68 ISBN 966 8059 66 2 Popilnyanshina v roki nezalezhnosti Ukrayini Prezentaciya Popilnyanskij rajon Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1939 goda Nacionalnyj sostav naseleniya rajonov gorodov i krupnyh sel soyuznyh respublik SSSR Demoskop Weekly rosijska Procitovano 17 bereznya 2023 Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zhitomirska oblast K 1973 ss 550 552 554 Perepisi 1959 1970 1979 ta 2001 rr www webgeo ru Arhivovano 2007 05 24 u Wikiwix Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1939 g Chislennost gorodskogo naseleniya SSSR po gorodskim poseleniyam i vnutrigorodskim rajonam 3 Vsesoyuznaya perepis naseleniya 1989 g Chislennost gorodskogo naseleniya soyuznyh respublik ih territorialnyh edinic gorodskih poselenij i gorodskih rajonov po polu 4 Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2008 roku 5 25 kvitnya 2012 u Wayback Machine Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2011 roku K 2011 S 59 6 2021 08 31 u Wayback Machine Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2012 roku 7 nedostupne posilannya Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2013 roku 8 2020 11 30 u Wayback Machine Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2014 roku 9 2020 11 30 u Wayback Machine Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2015 roku 10 2016 08 19 u Wayback Machine Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2016 roku 11 Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2017 roku 12 Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2018 roku 13 Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Postanova KMU vid 16 veresnya 2015 r 712 Pro zatverdzhennya pereliku avtomobilnih dorig zagalnogo koristuvannya derzhavnogo znachennya 14 Na Pokrovu Presvyatoyi Bogorodici vidznachali hramove svyato u Popilni V UPC MP zmini ale gromadi prodovzhuyut perehoditi do PCU RISU 30 travnya 2022 Mahorin G L Olenska I S Kraj nad Unavoyu Zhitomir Volin 2006 s 95 ISBN 966 8059 66 2 U Popilni vidkrito rekonstrujovanij stadion Kolos Nash kraj v 80 ti roki HH stolittya Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zhitomirska oblast K 1973 s 558 Istoriya gimnaziyi Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 8 grudnya 2015 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www popilnya rda gov ua index php option com content amp task view amp id 1396 amp Itemid 1 Dekomunizaciya na Zhitomirshini yak zminyuyutsya toponimichni nazvi 15 2019 07 19 u Wayback Machine V Popilni vidkrito pam yatnij znak Geroyam Nebesnoyi Sotni Pam yatnik Geroyam Nebesnoyi Sotni U rajcentri Zhitomirskoyi oblasti vidkrili pam yatnij znak Zhertvam Chornobilskoyi katastrofi Procitovano 15 grudnya 2019 LiteraturaAntonovich V B Arheologicheskaya karta Kievskoj gubernii Moskva 1895 ros Vinokur I S Problemi arheologiyi Shidnoyi Volini Zhitomirshina kriz prizmu stolit Naukovij zbirnik Zhitomir 1997 Geografichesko statisticheskij slovar Rossijskoj imperii T IV Sankt Peterburg 1873 ros Istoriya mist i sil URSR Zhitomirska oblast Kiyiv 1973 Klepatskij P G Ocherki po istorii Kievskoj zemli T 1 Odessa 1912 ros Mahorin G L Olenska I S Kraj nad Unavoyu Zhitomir 2006 Pamyatnaya knizhka Kievskoj gubernii 1904 g Kiev 1904 ros Pohilevich L I Skazaniya o naselennyh mestnostyah Kievskoj gubernii Kiev 1864 ros Funduklej I Obozrenie mogil valov i gorodish Kievskoj gubernii Kiev 1848 ros Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego i innych krajow slowianskich T 1 Warszawa nakl Filipa Sulimierskiego i Wladyslawa Walewskiego 1880 1914 pol Popilnya Zhitomirska oblast u skladi URSR Na osnovi materialiv enciklopedichnogo vidannya pro istoriyu mist ta sil Ukrayini tom Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Zhitomirska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1973 727 s PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Popilnya Popilnyanska rajonna derzhavna administraciya Popilnyanska rajonna rada Popilnyanska selishna rada Popilnyanskij rajonnij sud Popilnya na mapi wikimapia org Topografichna karta Popilni Popilnya sajt meshkanciv Informacijno rozvazhalnij portal Popilni Popilnyanska centralna biblioteka Sajt Futbolna Popilnyanshina Popilnyanskoyi rajonnoyi federaciyi futbolu Rozklad primiskih elektropoyizdiv po stanciyi Popilnya Portal Popilnya onlajn