Китай — одна з найстаріших цивілізацій у світі, безперервна історична традиція якої налічує більш як 5800 років.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJrTDFSb1pWOUhjbVZoZEY5WFlXeHNYM0JwWTE4eExtcHdaeTh6TURCd2VDMVVhR1ZmUjNKbFlYUmZWMkZzYkY5d2FXTmZNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Династії
- Ся (2070 — 1600 до н. е.)
- Династія Шан (Інь; 1600 — 1046 до н. е.)
- Чжоу (1046 — 256 до н. е.)
- Цінь (251—207 до н. е.)
- Хань (206 до н. е. — 220)
- Період Саньґо (Троєцарство)
- Династія Цзінь (265–420)
- Період шістнадцяти держав (304—439)
- Династія Рання Чжао
- Династія Пізня Чжао
- Династія Чен
- Династія Рання Лян
- Династія Пізня Лян
- Династія Північна Лян
- Династія Західна Лян
- Династія Південна Лян
- Династія Рання Янь
- Династія Пізня Янь
- Династія Південна Янь
- Династія Північна Янь
- Династія Рання Цінь
- Династія Пізня Цінь
- Династія Західна Цінь
- Ся (держава сюнну)
- Південні та Північні династії
- Південні династії
- Лю Сун (420–479)
- Династія Південна Ці (479–502)
- Династія Лян (502–557)
- Династія Чень (557–589)
- Північні династії
- Південні династії
- Династія Суй (581–618)
- Династія Тан (618–907)
- Династія Ляо (907–1125)
- Період п'яти династій і десяти держав
- П'ять династій:
- Десять царств:
- Династія Сун (960–1279)
- Династія Сі Ся (1038–1227)
- Династія Цзінь (1115–1234)
Стародавній Китай
Основні періоди (епохи) в історії Стародавнього Китаю традиційно носять назви династій і царств:
- Шан (або Їнь) — XVI — XI ст. до н. е.
- Чжоу і Чжаньґо — XI — III ст. до н. е.
- Цінь — 221 — 207 рр. до н. е.
- Хань — 206 р. до н. е. — 220 р. н. е.
Найдавніші згадки про Китай відносяться до часів правителя Фу Сі, який жив за 30-40 століть до початку нашої ери. Вважається, що боги надихнули його на написання священної книги Стародавнього Китаю «Їцзін», з якої пішла теорія про те, що фізичний Всесвіт виник і розвивається завдяки чергуванню інь і ян.
Археологія не надає відомостей про правителів Китаю, які передували династії Шан (1766—1122 р. до н. е.). Правителі Шан були скинуті династією Чжоу. Столиця Чжоу розташовувалася поблизу сучасного Сіаню, а пізніше, приблизно 750 р. до н. е., через атаки варварів, володарі були змушені перенести її на місце поруч з нинішнім Лояном. У ранній період правління династії влада була зосереджена в руках хана Чжоу, але пізніше місцеві правителі утворили майже незалежні держави.
З 770 р. до н. е. ці правителі вели між собою запеклі війни, і весь період з 476 до 221 р. до н. е. одержав назву «період Воюючих країн». У той же час Китай потерпав від нападів варварів з півночі і північного сходу. Для захисту столиць та державних територій будувалися величезні мури: північна частина кордонних мурів була пізніше об'єднана у Великий китайський мур.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsxTDBkeWIzVndYMjltWDNSbGNuSmhZMjkwZEdGZmQyRnljbWx2Y25OZllYUmZXR2xoYmk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFIzSnZkWEJmYjJaZmRHVnljbUZqYjNSMFlWOTNZWEp5YVc5eWMxOWhkRjlZYVdGdUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Зрештою основна влада зосередилася в руках принца Цінь, військо якого скинуло останнього правителя Чжоу. Новий імператор Цінь Ши Хуан-ді став засновником династії Цінь 221 р. до н. е. Як особа, яка вперше об'єднала китайську імперію, він вважається засновником імперського періоду китайської історії (221 до н. е. — 1911).
У січні 2017 р. під час будівництва нового адміністративного будинку в районі Тунчжоу на сході Пекіна були виявлені 1092 стародавні гробниці. Знахідки відносяться до періоду Воюючих царств (Чжаньго Шида), який передував об'єднанню Китаю під владою імператора Цинь Ши Хуанді 221 року до н. е. На території сучасного Пекіна в той час розташовувався місто Цзі — столиця царства Янь.
Після смерті імператора Цінь Ши Хуана 210 р. до н. е. розгорнулася боротьба за владу між губернаторами провінцій. Переможець, Лю Бан, заснував династію Хань (206 р. до н. е. — 220 р. н. е.). При правлінні династії Хань територія Китаю значно розширилася. Після падіння династії Хань боротьбу за владу повели три царства — Вей, Шу й У. Через короткий час у війну вступили 16 провінцій. 581 р. н. е. засновник династії Суй захопив владу і доклав зусиль для об'єднання імперії. Робота почалася з Великого каналу, що з'єднує низов'я Янцзи із середнім плином Хуанхе. Згадані події що відбулися після розпаду імперії Хань іноді розглядають як період китайського середньовіччя.
Період Шан (Інь)
Найдавніші племена на території Китаю селилися, як і в інших давньосхідних цивілізаціях, у долинах великих рік, головною з яких була Хуанхе. Одне з цих племен, яке називало себе Шан (сусіди дали йому ім'я Їнь), змогло ближче до середини II тис. до н. е. створити першу державу. Саме в цей період починають закладатися основи давньокитайської культури. Було винайдене прядіння, бронзове лиття, ієрогліфічна писемність, зародилися основи містобудування.
Правителі держави — вани (князі)— одночасно вважалися верховними жрецями. При їх дворі працювали вчені, які вели літопис, спостерігали небесні явища, добре знали історичні події минулого. Велика увага приділялася астрономії. Була встановлена тривалість місяця в 29,5 днів і сонячного року в 366 днів. У календарі були визначені сезони року. Місяць ділився на декади — повний складався з 30 днів, неповний — з 29.
Перші відомості про їнську писемність були віднайдені лише на межі 20 століття. У винайдених написах вона має вже досить розвинений вигляд, що дає можливість відносити її виникнення до більш раннього періоду. Найдавнішими є гадальні написи XIV—XI ст. до н. е. Існувало більш як 3,5 тис. ієрогліфів, 2,5 тис. з яких збереглися й до наших днів. Для письма використовували гладку поверхню панцирів черепах і кісток тварин, а також довгі тонкі дерев'яні або бамбукові планки, що сполучаються потім шнурком або ременем.
Найдавніші твори китайського мистецтва датуються III тис. до н. е. Вони представлені в основному керамікою, виготовленою на гончарному колі. В епоху Інь розповсюджуються бронзові предмети. Частіше за все зустрічаються бронзові судини для жертвоприносин з рельєфною поверхнею і зображеннями тварин.
Значну роль в житті шанського суспільства грала релігія. У всіх явищах природи стародавні китайці бачили волю духів і богів. Вони порівнювали з божествами грім, вітер, дощ і т. д. Існував також культ предків. Верховним божеством Шан був Ді (Небо?), якому, на відміну від предків не приносили жертв.
Період Чжоу і Чжаньґо
У XI ст. до н. е. держава Шан була завойована племенами Чжоу, з чого почалася нова епоха в історії Стародавнього Китаю. Але процвітання його було недовгим, пішов період роздробленості і міжусобних воїн — епоха Чуньцю та «Царств, що Борються», або Чжаньґо (V — III ст. до н. е.). Наприклад, на початку 2024 року, археологи виявили у східній китайській провінції Цзянсу церемоніальний кам'яний артефакт у формі сокири, вік якої становить близько 6,3 тис років. Знахідка говорить про те, що понад 6 тис років тому такі сокири вже не були зброєю, а служили символом влади та статусу. Використання кам'яної сокири, як символу влади, також свідчить про початок процесу розшарування населення.
Безперервні війни приводять до накопичення військового досвіду і появи перших трактатів по цій тематиці. Фундатором військової теорії вважається Сунь-цзи. Його «Трактат про військове мистецтво», що складається з 13 розділів, став каноном військової науки свого часу і досі по праву вважається класикою військово-стратегічної думки.
В епоху Чжоу продовжився бурхливий розвиток астрономії. З'явилися нові прилади для визначення координат небесних світил — армілярні сфери. За 600 років до н. е. був введений сонячно-місячний календар. До 350 р. до н. е. вченим стало відомо, що тривалість сонячного року — 365,25 діб, а місячного — 295 діб. Знаки 12 тварин служили для позначення «земних гілок» циклу в 600 років. У IV с. до н. е. вченим Ши Шенєм (石申) був складений перший в світовій історії зоряний каталог, той, що включав 800 світил. Починаючи з 240 р. до н. е. точно відмічалася кожна поява комети, відомої нині як комета Галлея.
Значні досягнення стародавніх китайських медиків. Частина їх методів лікування не втратила своєї актуальності і в наш час: голковколювання, пульсова діагностика, припікання тощо.
У періоди Чжоу і Чжаньґо йде формування китайської філософії. Складаються матеріалістичні переконання, в основі яких лежали уявлення про п'ять першоелементів («стихій») природи: воду, вогонь, метал, дерево, землю. Одночасно відбувається становлення головних принципів вчення про протилежні і взаємопов'язані сили інь і ян, дія яких розглядалася як причина рушення і мінливості в природі. Це знаходить своє втілення в древнішому літературному пам'ятнику Китаю — «Книзі змін» (XII — VI ст. до н. е.).
Даосизм і конфуціанство
У VI — V ст. до н. е. зароджуються даосизм і конфуціанство. Основоположником даосизму вважається мудрець Лао-цзи. У центрі його вчення — поняття Дао («Шлях»), якому підпорядкований увесь світ і яке є основою і джерелом всього сущого. Весь Всесвіт має своє Дао і знаходиться в постійному русі, в неперервній зміні, підкоряючись природній необхідності. Поведінка людини також повинна націлюватися природними законами, вона не повинна втручатися у природну течію життя, інакше це приведе до хаосу. Засуджуючи багатство, розкіш, знатність, виступаючи проти жорстокості і свавілля, насильства і воїн, Лао-цзи, проте, проповідував відмову від боротьби, висував теорію «недіяння», ненасильного споглядання.
Конфуціанство виникло як етико-політичне вчення і надалі набуло винятково широкого поширення. Фундатор вчення Кун Фу-цзи (551 — 479 рр. до н. е.) вважав вічним встановлений Небом порядок, закликав шанувати традиції в сім'ї і державі, ставлячи у розділ кута виховання людини. Він стверджував систему правил і норм поведінки людини — Ритуал-лі, згідно з яким треба вшановувати предків, поважати старших, прагнути до внутрішнього самовдосконалення. Підкорення молодших старшим і народу володарям вводилося у вічний і непорушний закон. Будь-які корінні зміни засуджувалися. Конфуціанське вчення було особливо популярним в колах облишків родової знаті, представників класу ши 士. Розповсюдження конфуціанства у володарській еліті відбулося лише у часи імперії Хань. Конфуціанство стало офіційною державною ідеологією і залишалося нею до початку ХХ ст.
Література чжоуського періоду представлена літописами «Чуньцю» та «Цзо чжуань», вищезазначеною «Книгою змін», а також «Книгою пісень», яка є пам'ятником древнішої народної поезії і включає 305 поетичних творів. Іншою важливою пам'яткою є «Книга історії» — зібрання офіційних документів і описів історичних подій. Всі вони вплинули серйозним чином на розвиток літератури і поезії в подальші віки.
Це відноситься і до творчості найбільшого давньокитайського поета Цюй Юаня (340 — 278 рр. до н. е.). Він походив зі знатного аристократичного роду, знаходився в конфлікті з придворними сановниками, що і відбилося на його поезії. Багато які його твори носять викривальний і сатиричний характер. Цюй вважається основоположником літературної поезії і по праву називається першим великим поетом Китаю.
У період Чжоу значно розширяється коло ремесел, з'являється безліч майстерно виконаних предметів декоративно-прикладного мистецтва: бронзові сосуди та дзвони, вироби з нефриту, розписне лакове начиння. Виробництво лаку, до речі, в той час було відомо тільки в Китаї.
Музичне мистецтво, яке спочатку виконувало ритуальні функції, в чжоуський період отримує подальший розвиток. Поступово пісні і танці відособлюються, удосконалюється техніка музичної гри і музичні інструменти. Відомий наступний китайський вислів: «Слова можуть обманювати, люди можуть прикидатися, тільки музика не здатна брехати».
Період Цінь
Недовгий період правління династії Цінь ознаменувався зупиненням міжусобних воїн і об'єднанням Китаю. При імператорові Цинь Ши-Хуанді розгорнулося грандіозне будівництво: були прокладені нові дороги, прориті канали, столиця імперії Сяньян була обнесена могутнім фортечним муром. Але найголовніше будівництво розвернулося на півночі, де Китаю постійно докучали кочові племена. Щоб обмежити їх проникнення на територію Цинської імперії, почалося зведення знаменитого Великого китайського муру. Роботи велися протягом 10 років, не перериваючись ні вдень, ні вночі. Усього на спорудженні муру працювало близько 2 млн людей. Загальна довжина його становила майже 4 тис. км, через кожні 60-100 метрів над муром підносяться вежі. Висота муру досягала 10 метрів, а ширина була така, що по ньому вільно могли проїхати 5-6 вершників. З розмахом будувалася і гробниця Першого Імператора. Вона була оточена двома рядами високих мурів, створюючих в плані квадрат (символ землі). Саркофаг з тілом імператора оточувало безліч дорогоцінних предметів. На відстані півтора кілометра від гробниці були прориті одинадцять підземних тунелів, де розташовувалося «військо», виліплене з глини. Кожний воїн був виконаний в натуральну величину і наділений індивідуальними рисами.
Династія Хань
Новий розквіт культури і мистецтва Китаю починається із затвердженням династії Хань. Масштабні гідротехнічні роботи, будівництво палаців, храмів, гробниць вимагали значних математичних знань. У I ст. н. е. був створений трактат «Математика в дев'яти розділах», що підсумував знання в цій області за декілька віків. Тут уперше зустрічаються негативні числа і даються правила операцій над ними.
Новий крок уперед робить астрономія. 27 р. до н. е. був зроблений перший запис про спостереження сонячних плям. Найбільший астроном старовини Чжан Хен (78-139 рр.) зумів нарахувати 2 млн. 500 тис. зірок, розташованих в 124 сузір'ях. Він створив перший у світі небесний глобус, що відтворює рушення небесних тіл, винайшов перший у світі сейсмограф. У ханський час також з'явився компас, що мав вигляд ложки, що покоїться на металевій пластині і ручкою, що вказувала на південь. Поширення отримують зубчате колесо і водяний млин.
Китайці цього періоду були прекрасними будівниками і архітекторами. Зведення будівель в 2-3 і більше поверхи з багатоярусним дахом, критою кольоровою черепицею, було звичайною справою. Подібний тип будівель увійшов в архітектурну традицію і зберігся в Китаї на довгий час.
Ханське образотворче мистецтво різко відрізнялося від символічного мистецтва минулих періодів. Для нього характерне реалістичніше трактування сюжету і образів. Винятковий інтерес представляють скульптурні рельєфи з Шаньдуна і Сичуані, виявлені в могильних склепах. Тут нарівні з сюжетами релігійного і міфологічного характеру зображені побутові сцени.
Період Хань відмічений і прогресом писемності. Замість загостреної палички, що служила для письма лаком на бамбукових і дерев'яних планках, ввели в побут волосяний пензель. На рубежі нашої ери в Китаї була винайдена туш, а потім стали користуватися графітом. Нарешті, в І ст. китайці винайшли папір. Традиція приписує честь її винаходу євнуху імператорського палацу Цай Луню. З II ст. папір набуває широкого поширення, як матеріал для письма остаточно витісняючи бамбукові планки і шовкові сувої.
Багато які імператори протегували літературі і мистецтву. При імператорському дворі була створена обширна бібліотека, встановлена , де збиралися і оброблялися народні мелодії і пісні. Діяльність Музичної палати заклала основи нової традиції ліричної поезії. Серед прозаїків особливо виділяються майстерністю історики — Сима Цянь, Бань Ґу.
Сима Цянь (145 — 86 рр. до н. е.) вважається батьком китайської історіографії і одночасно класиком китайської прози. Його «Історичні записи» складаються з 130 розділів і викладають історію Китаю з найдавніших часів. Вплив «Історичних записів» величезний. Досить сказати, що всі подальші китайські історичні труди будувалися за їх зразком, в тому числі і труд наступника Сима Цяня — Бань Ґу. Його твір «Історія Старшої династії Хань» охоплює 230 років, починаючи від першого ханського імператора.
За часів Хань, на початку нашої ери в Китаї з'являються перші відомості про буддизм, пізніше — новий струмінь в розвитку китайської філософії що суттєво вплинув на китайську культуру. Ера Хань, таки чином, стала останнім періодом, коли китайську культуру можна роздивляти як більш-менш автохтонну.
Культуру Стародавнього Китаю відрізняло не тільки різноманіття, але і велика стійкість. Вона змогла увібрати і перетворити всі зовнішні культурні впливи, збагативши в свою чергу всю світову культуру цілим рядом і відкриттів. Китайська писемність стала основою для писемності Кореї, Японії, В'єтнаму. Шовк, компас, папір, туш і інші китайські винаходи досі є надбанням всього людства.
Середньовіччя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDB4cFgwUnBKVEpEWDBodmJXVjNZWEprWDA5NGFHVnlaSE5mYVc1ZlYybHVaRjloYm1SZlVtRnBiaTVxY0djdk1qQXdjSGd0VEdsZlJHa2xNa05mU0c5dFpYZGhjbVJmVDNob1pYSmtjMTlwYmw5WGFXNWtYMkZ1WkY5U1lXbHVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5pTDFGcGJtZHRhVzVuYzJoaGJtZElaWFIxTG1wd1p5OHpOelZ3ZUMxUmFXNW5iV2x1WjNOb1lXNW5TR1YwZFM1cWNHYz0uanBn.jpg)
220–265 роки — період трьох царств (Вей, У, Шу). Після тимчасового об'єднання в 317–589 роках відбувається поділ на Північний та Південний Китай. В той час як на північ вторгаються чужинські народи і створюють 16 держав з китайським управлінням і цивілізацією, у 222–589 роках на півдні так звані шість династій продовжують китайську традицію. Лян У Ді (правив у 502–550 роках) сприяє махаяна-буддизму, котрий поширюється в Китаї. Політичне панування належить у 420–588 роках тюркській державі То-ба (династія Вей). З її занепадом набирає сили генерал Ян Цзянь і знову об'єднує всю державу у 580–604 роках як імператор Вень Ді (династія Суй). Наступний імператор Ян Ді, що правив до 618 року обирає 606 року своїх чиновників за допомогою літературних іспитів (діяли до XX століття). Імператорський канал з'єднує Янцзи та Хуанхе. Військові невдачі від тюрків та Кореї спричиняють повстання і як наслідок, з'являється Династія Тан (618–907 роки).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZrTDBOb2FXNWxjMlZmUW05a1pHaHBjMkYwZEhaaFgzTjBZWFIxWlM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFEyaHBibVZ6WlY5Q2IyUmthR2x6WVhSMGRtRmZjM1JoZEhWbExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDFSaGJtZGZhRzl5YzJVdWFuQm5Mekl5TUhCNExWUmhibWRmYUc5eWMyVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Після падіння династії Суй, в епоху Тан, Китаю досяг значного розквіту. Саме в цей період Китай став наймогутнішою державою світу і представляв основну силу в Східній Азії: створення самостійних військових округів для охорони кордонів; знищення кок-тюрків; просування в Корею. 88 азійських народів визнають китайську зверхність. Розквіт економіки, арабської заморської і китайської торгівлі на суходолі. Населення Сіаню, столиці імперії, перевищувало 1 млн чоловік, процвітала культура: розвивався класичний живопис, такі мистецтва, як музика, танець і опера, вироблялися чудові керамічні вироби, був відкритий секрет білої напівпрозорої порцеляни. Домінували конфуціанська етика і буддизм, спостерігався прогрес у науці — переважно в астрономії і географії. Вершина китайської лірики — Ван Вей (699–759 роки), Лі Бо (699–762 роки), Ду Фу (712–770 роки), Бо Цзюйі та Хань Юй. Збірка віршів «Тан» охоплює 48 900 віршів і 2200 поетів. 725 року — заснування академії Хань-Лінь для добору вищих чиновників. Розквіт буддизму впливає на літературу і мистецтво (живопис, скульптура). Паломництво передає імпульси з Індії.
У VIII ст. — перші невдачі, котрі зумовили занепад світової держави: 751 року поразка біля Таласа від арабів; військові заколоти за участю уйгурів, китаїв (киданів), тангутів і тайських племен. 790 року — завоювання Заходу Китаю Туфанською (Тибетською) державою, яка розпадається в IX столітті, проте Танську імперію послаблюють переслідування буддистів 844 року. Ближче до кінця IX століття на територію Китаю почали вторгатися сусідні народи, крім того, постійно спалахували внутрішні повстання. 907 року династія припинила існування. У 907–960 роках швидко змінилося ще п'ять династій. У цей неспокійний період китайської історії були введені паперові банкноти і винайдений примітивний друкарський верстат.
Династія Сун
960–1127 роки — правління династії Північна Сун, що відновила імперію шляхом сплати данини киданам (династія Ляо) і державі Сі Ся. Для контролю командувачів у 1068–1085 роках Шень Цзун розділяє цивільну і військову адміністрацію і створює народну міліцію, але вона не спроможна запобігти політичній катастрофі: чжурчжені завойовують Північний Китай і засновують 1125 року державу Цзінь. 1127–1279 роки — правління Південної династії Сун, що ледве зберігає свою самостійність за допомогою данини до монгольського вторгнення. Попри політичне безсилля — другий період культурного та економічного розквіту Китаю: вдосконалення селітри, пороху, ракети, книгодрукування, порцеляни. Також були досягнення і в культурі. Розквіт прози (історичні та географічні праці, енциклопедії); відомі есеїсти Оуян Сю та Сяо Тунбо; створюються академії живопису. Філософія Сун, що догматизує конфуціанство в державну моральність і засновує китайську єдину культуру. Творцем новокитайської мови стає «схоласт» Чжу Сі (1131–1200 роки).
Династія Юань та пізніше
На початку XIII ст. до Китаю вдерлося військо Чингісхана. До 1223 р. були захоплені всі землі на північ від Хуанхе. Династія Сун припинила існування 1279 р., коли Хубілай заволодів усім Китаєм і став імператором. Монгольська династія Юань заснувала столицю держави у Ханбалику, нинішньому Пекіні. Вперше в історії усім Китаєм керували чужоземці, і держава стала частиною великої імперії, що простягалася до Європи і Персії на заході та охоплювала степи й рівнини на півночі. Присутність чужих воїнів на землях Китаю й захоплення монголами придатних для використання земель зрештою, призвели до «повстання червоних пов'язок» у середині XIV ст.
Імперія монголів почала валитися після смерті Хубілая 1297 р., і торгові шляхи знову стали небезпечними. Трохи пізніше монголів вигнали за межі Китаю, а династія Мін запанувала спочатку в Нанкіні, а потім — у Пекіні. У цей час активно розвивалася архітектура, вирощувалися нові сільськогосподарські культури, влада зосередилася при дворі, були відправлені великі морські експедиції на Яву, Шрі-Ланку і навіть до Перської затоки й Африки. Династія Мін була останньою з довготривалих династій, володарями якої були етнічні китайці (хань). Кінець їх володарюванню був покладений маньчжурами, північною напів-кочівною групою племен які стверджували власне спадкоємство від монголів.
Маньчжури, засновники династії Цін, настільки швидко пристосувалися до китайської культури, що вже через кілька поколінь мало хто з маньчжурів говорив рідною мовою. Межі імперії значно розширилися, перші 150 років правління маньчжурів у країні панували мир і процвітання.
Нова історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV5TDBOb2FXNWhYMlJwZG1sa1pXUmZNVGt3TVM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFEyaHBibUZmWkdsMmFXUmxaRjh4T1RBeExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Хоча іноземці були присутні на території Китаю ще за часів Хань, перші інтелектуальні контакти з сучасною європейською цивілізацією (астрономія, математика, артилерія — див. Єзуїти в Китаї) відбулися за часів династії Мін.
За часів Цін Китай зазнав колоніальної агресії.
На початку XIX ст., європейські кораблі почали все частіше з'являтися біля узбережжя, царська Росія заволоділа Сибіром. Через «опіумну війну» (1839—1842) Шанхай і Нанкін перейшли в руки англійців, п'ять портів були відкриті для торгівлі, а війська Великої Британії окупували Гонконг. Китайці були змушені ввозити опій, щоб підтримати торгівлю. Крім того, загрозу для маньчжурського двору становило повстання тайпинів (1848—1864) під керівництвом релігійного фанатика, який називав себе братом Ісуса Христа. Він і його послідовники захопили велику територію Китаю і заснували Небесну столицю в Нанкіні. В цей же час тривала Друга опіумна війна (1856-1860 рр.). Спроби повсталих заволодіти Пекіном і слабкий опір маньчжурів спонукали британців і французів домогтися в імператора нових концесій. Результатом стала Пекінська угода, за якою для іноземних торговців відкривалися додаткові порти, гарантувалися екстериторіальні права й інші привілеї іноземцям. Союзні війська й армія маньчжурів розгромили тайпинів, Нанкін був відвойований. Але незабаром почалася війна Китаю з Японією (1894—1895), у результаті якої Китай втратив Корею, Тайвань і Пескадорські острови.
Сучасний Китай
Китайська республіка (з 1912)
Падіння Цін
На зламі століть у Китаї відбулося Боксерське повстання. 1900 року «Громада справедливих куркулів», або «боксерів», вдерлася до Пекіну й атакувала квартал, де жили іноземці. Облога продовжувалася 50 днів, доки не прибули експедиційні сили семи західних держав та Японії. «Боксерам» довелося тікати. Того ж року китайці зазнали гонінь у Благовєщенську.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlE1THlWRk5TVkJSQ1U1T1NWRk5DVkNPQ1ZCUkNWRk5TVkNNU1ZDTVNWRk9DVTRNaVU1TmlWRk5TVTRNeVU0Umk1cWNHY3ZNakl3Y0hndEpVVTFKVUZFSlRrNUpVVTBKVUk0SlVGRUpVVTFKVUl4SlVJeEpVVTRKVGd5SlRrMkpVVTFKVGd6SlRoR0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Революційний рух у Китаї зрештою призвів до революції та падіння династії Цин 1911 р. В цей час революціонери в Нанкіні створили свій уряд. Сунь Ятсен був проголошений першим президентом 1 січня 1912 р., але не він, а генерал Юань Шикай змусив маньчжурів зректися престолу 1912 р. і проголосив Китай конституційною республікою. Столицею держави був оголошений Пекін. Того ж року Сунь Ятсен сформував партію гоміньдан, оголошену Юань Шикаєм 1913 р. поза законом. Юань намагався стати імператором, але його спроба провалилася. Після його смерті 1916 року Японія скористалася внутрішнім безладдям в Китаї, щоб захопити провінцію Шаньдун, і висунула так звані «двадцять одну вимогу», за якими влада у Китаї переходила в руки японців. Китай був змушений погодитися на ці вимоги, і з тих пір цей день вважається днем національної жалоби.
Перша Світова війна
1917 р. Китай вступив у Першу світову війну, насамперед спонукуваний бажанням відвоювати загублені провінції, але на Версальській мирній конференції претензії Китаю були відхилені. 1918 р. серед певних кіл китайської громадськості набуло поширення наївне сподівання, що перемога антинімецької коаліції, учасником якої був і Китай, принесе країні негайне «мирне визволення» від іноземного панування. «14 пунктів» президента США В. Вільсона і особливо його заява «про справедливий мир» і «самовизначення народів» сприяли посиленню таких ілюзій. У Китаї з закінченням війни пов'язували найоптимістичніші перспективи. У січні 1919 р. в Парижі на міжнародній конференції китайська делегація порушила питання про виведення іноземних військ за межі країни. Невдовзі виявилася повна необґрунтованість цих надій. 30 квітня 1919 р. керівники Паризької конференції повідомили китайські делегації, що всі її пропозиції відхиляються.
По всьому Китаю прокотилася могутня хвиля обурення. Першою виступила студентська молодь. 4 травня 1919 р. у Пекіні відбулася багатотисячна демонстрація. Студенти вимагали відмови від підписання мирного договору, скасування «двадцять однієї вимоги» з боку Японії, продовження боротьби за суверенітет, покарання державних злочинців, бойкоту японських товарів. Уряд направив проти демонстрантів поліцейські сили. Багато студентів було заарештовано. Проте студенти оголосили страйк протесту. Студентські заворушення поширилися по всій країні і переросли в широкий патріотичний рух.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgxSmxjSFZpYkdsalgyOW1YME5vYVc1aExuTjJaeTh5TWpCd2VDMUdiR0ZuWDI5bVgzUm9aVjlTWlhCMVlteHBZMTl2Wmw5RGFHbHVZUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
Ґоміньдан та КПК
У липні 1921 р. у Шанхаї була утворена китайська Комуністична партія (КПК), одним з лідерів якої став Мао Цзедун. У 1924 р. партія ґоміньдан, позбавлена підтримки західних демократичних держав, була переформована Сунь Ятсеном під керівництвом радянського уряду. За підтримкою російських комуністів, була утворена революційна армія. Сунь Ятсен помер 1925 р., а національний уряд провінції Гуанчжоу очолив Чан Кайші.
Війська націоналістів рушили на північ, захоплюючи провінцію за провінцією, і 1927 р. досягли Шанхаю. У квітні 1927 р., після розправи над членами Комуністичної партії, у Нанкіні був створений тимчасовий націоналістичний уряд, визнаний західними державами 1928 р. Президентом країни став Чан Кайші. Протягом майже 10 років Чан Кайші намагався відновити політичну єдність всієї країни, але зіштовхнувся з могутньою опозицією. 1931 р. Японія захопила Маньчжурію, і до 1933 р. війська наблизилися до передмість Пекіну.
1935 р. Мао Цзедун проголосив себе лідером Китайської Комуністичної партії. Через півроку почалося повномасштабне вторгнення у Китай японських військ, а до жовтня 1938 р. японська армія контролювала всі східні провінції від Маньчжурії до Гуаньдуна. У Пекіні і Нанкіні були створені маріонеткові уряди. Війська гоміньдану відступили до Чунціна, комуністи зайняли провінцію Шеньсі, керуючи партизанською війною на окупованих територіях. 1945 р., після розгрому японської армії в Тихоокеанському регіоні, капітулювали японські війська у Китаї. Армія Чан Кайші за допомогою військово-повітряних сил США захопила в полон залишки японських військ і отримала контроль над головними стратегічними пунктами території, окупованої японцями.
1949 р. в Китаї вибухнула громадянська війна. З допомогою тактики партизанської війни, опанованої під час окупації, комуністи до 1948 р. захопили майже всі північні землі, а у січні 1949 р. узяли Пекін. Війська Чан Кайші втекли на Тайвань.
Вигнання
Історія Тайваню | |
---|---|
![]() | |
Доісторичний Тайвань | |
Королівство Міддаг (?-XVII ст.) | |
Голландська Формоза (1624–1662) | |
Іспанська Формоза (1626–1642) | |
Держава Дуннін (1662–1683) | |
Префектура Тайвань (1683–1895) | |
Республіка Тайвань (1895) | |
Тайванське генерал-губернаторство (1895–1945) | |
Республіка Китай (історія 1945–) | |
Після поразки, партія Гоміньдан перебазувалася на Тайвань і оголосила в якості тимчасової столиці місто Тайбей. Під контролем Китайської Республіки залишаються Тайвань, Пенху, Цзіньмень, Мацзу і інші невеликі прилеглі острови. Незважаючи на фактичну юрисдикцію тільки над цією територією, до 1970-х років Китайська Республіка визнавалася більшістю держав і міжнародних організацій як законна влада всього Китаю; так, до 1971 року її представник займав крісло Китаю в ООН.
Після втечі республіканського уряду на Тайвань, воєнний стан зберігався до 1987 року. Період дії воєнного стану називається також «Білий терор». Цей період характеризують пануванням де-факто однопартійної системи. Було заборонено проведення демонстрацій, страйків, обмежена свобода друку. Порушники закону про воєнний стан віддавалися військовому суду.
У 1986 році виникла опозиційна Демократична прогресивна партія (ДПП). У 1987 році було скасовано військовий стан. В 1996 було проведено прямі вибори президента країни.
Конституційно Китайська Республіка не відмовлялася від своїх прав на материковий Китай, хоча останнім часом заявляє про них не дуже активно. Політичні партії Китайської Республіки часто радикально відрізняються поглядами щодо її незалежності. Два колишні президенти Лі Ден Хуей і Чень Шуйбянь дотримувалися точки зору існування суверенної і незалежної держави, відокремленого від материкового Китаю, і тому не бачили необхідності формально заявляти про свою незалежність і суверенітет.
Китайська Республіка — демократія з напівпрезидентською системою і загальним виборчим правом. Будучи одним із «чотирьох азійських тигрів», Китайська Республіка є 19-ю економікою світу. Її технологічна індустрія відіграє важливу роль в глобальній економіці. Рівень життя є дуже високим, а ВВП на душу населення обігнав китайський майже в 4 рази.
Китайська народна республіка (з 1949)
Заснування та консолідація
1 жовтня 1949 року Мао Цзедун проголосив утворення Китайської Народної Республіки. Перші дії нового уряду були спрямовані на відновлення економіки і створення соціалістичного ладу. Відповідно до Пакту про радянсько-китайську дружбу, укладеного у лютому 1950, китайцям у цьому допомагав Радянський Союз. У країну прибували радянські фахівці, Китай одержував устаткування, необхідне для відновлення економіки.
У жовтні 1950 року Китай вступив у Корейську війну. У той же час в країні були проведені аграрні реформи, щоб забезпечити справедливіший розподіл землі, але вони супроводжувалися стратами колишніх землевласників і заможних селян. Крім того, почали вживатися заходи проти політичної й економічної корупції.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1TDAxaGIxOWFaV1J2Ym1kZk1UazFPUzVxY0djdk1qSXdjSGd0VFdGdlgxcGxaRzl1WjE4eE9UVTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
1953 року був прийнятий перший п'ятирічний план. Він передбачав спробу розвитку китайської економіки за радянською моделлю, наголос було зроблено на розвиток важкої промисловості. Земля, віддана селянам відповідно до земельної реформи, була віднята назад у процесі створення колективних господарств. У 60-х роках почався розрив відносин між Китаєм і СРСР. Усі радянські фахівці були відкликані, програми допомоги припинилися. 1962 року влада була змушена перетворити комуни у ефективніші невеликі господарства. Того ж року зіткнення на кордоні з Індією вилилися у війну. Два роки по тому в Китаї було здійснено вибух атомної бомби.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpoTDBac1lXZGZiMlpmZEdobFgxQmxiM0JzWlNVeU4zTmZVbVZ3ZFdKc2FXTmZiMlpmUTJocGJtRXVjM1puTHpJeU1IQjRMVVpzWVdkZmIyWmZkR2hsWDFCbGIzQnNaU1V5TjNOZlVtVndkV0pzYVdOZmIyWmZRMmhwYm1FdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Культурна революція
1966 року почався рух хунвейбінів, що охопив весь Китай. Коли у 1968 повстання вдалося утихомирити, Мао знову виявився при владі. 1969 року відбулися серйозні сутички між прикордонними військами Китаю і СРСР на річці Уссурі.
1971 року спадкоємець Мао Лінь Бяо спробував заручатися підтримкою армії і здійснити переворот, але програв і був убитий на кордоні з Монголією при спробі втекти в СРСР.
Рік по тому, президент США Річард Ніксон відвідав Китай з метою укласти комюніке, за яким США визнавали право Китаю на Тайвань як невід'ємну частину країни.
1976 р. помер прем'єр-міністр Чжоу Еньлай, і за короткий час радикально налаштовані партійні кола розгорнули бурхливу кампанію проти його ймовірного спадкоємця Ден Сяопіна, який у квітні був зміщений з усіх посад. У липні Китай постраждав від найсильнішого землетрусу у Тяньшані, неподалік Пекіна, під час якого загинуло щонайменше 240 тисяч осіб і було нанесено величезний збиток одній з великих промислових зон країни. У вересні помер Мао.
Політика реформ та шлях у 21 століття
1977 р. Ден Сяопін був відновлений на всіх посадах і очолив фракцію помірних, які намагалися рухатися шляхом економічного розвитку і реформ. Китай почав втілювати програму «чотирьох модернізацій», що означало зміцнити промисловість, сільське господарство, науку й оборону. 1980 р. пролунала критика дій Мао Цзедуна і його серйозних помилок в останні роки правління.
Реформи розпочалися в сільському господарстві, а потім були поширені і на промисловість.
Реформи у сільському господарстві: землю комун порівну поділено між селянськими сім'ями і передано їм в оренду; створювався сімейний підряд; з 1984 р. селянам дозволялось продавати залишки продукції на ринку після виконання державного замовлення; підвищено державні закупівельні ціни; створено мережу малих сільськогосподарських підприємств по переробці продукції і підсобні промисли (1988 р. діяло 12 млн підприємств), які виробляли 1/5 валового промислового продукту.
Реформи в промисловості: на держпідприємствах вводився госпрозрахунок та економічні стимули праці; заохочувалась індивідуальна трудова діяльність; створювались невеликі приватні підприємства в торгівлі, сфері обслуговування і легкій промисловості; запроваджувалась оренда в промисловості. З метою залучення іноземних інвестицій для модернізації китайської промисловості, впровадження нових технологій і підготовки кваліфікованих кадрів створювались вільні економічні зони.
Економічні реформи дали значний приріст виробництва (близько 8-10 % на рік). На споживчому ринку з'явилась велика кількість товарів, які раніше були відсутніми. Китай став одним з найбільших експортерів. Підвищився життєвий рівень населення. За обсягом валового національного продукту Китай поступався лише США, але з розрахунку на душу населення знаходиться на останніх місцях.
Особливістю китайських реформ є те, що вони не зачепили політичну сферу. У Китаї при владі залишається Комуністична партія. Спроби демократичних сил поставити питання про політичні реформи завершились кривавою трагедією.
3 червня 1989 р. на розгін студентських демонстрацій на площі Тянанмень були кинуті війська. Сотні людей загинули, тисячі були арештовані. Чжао Цзиян був зміщений з посади генерального секретаря.
1994 р. у Китаї було скасовано офіційний контроль над обміном валюти, юань отримав твердий курс. У 1990—2000х роках китайська економіка демонструє бурхливий економічний ріст.
Китай є світовим лідером за виплавкою сталі, виробництвом цементу, дешевих товарів широкого вжитку. Сільське господарство забезпечує продуктами харчування мільярдне населення країни. В цій країні зосереджено 40 % світового поголів'я свиней, вирощується понад 50 видів зернових, головним з яких є рис. За експортом рису КНР посідає перше місце у світі.
Див. також
Примітки
- У Центральному Китаї виявлено найбільш ранню в країні іригаційну споруду. 11.12.2023, 23:58
- У Центральному Китаї знайдено керамічні уламки у формі черепиці 5800-річної давності. 01.01.2024, 23:58
- 1092 древних гробниц раскопали на востоке Пекина (ранее столица царства Янь) [ 9 січня 2017 у Wayback Machine.] // 2017. — 8 січня
- На сході Китаю виявили ритуальну кам'яну сокиру віком 6,3 тис років. // Автор: Тимофій Борзенко. 04.04.2024, 23:58
- Див. Юань Шикай та його спробу монархістської реставрації
- Благовєщенський погром
Література
- Крижанівський О. П. Історія Стародавнього Сходу.: Підручник. — 2-е видання. — Київ. «Либідь». 2002. -592с. с.451-544.
- Кіндер Г., Хільгеман В. «Всесвітня історія: dtv-Atlas»: Пер. з нім. — К.:Знання-Прес, 2001.
- Рубель В. А. «Історія середньовічного Сходу» — К.: Либідь, 2002.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: History of China |
- Вольфґанґ Шивельбуш. Смаки раю: Соціяльна історія прянощів, збудників і дурманів / Пер. з нім. Ю.Прохаська. — К.: «Критика», 2007. — 256 с. [ 22 липня 2011 у Wayback Machine.]
- Історія конфлікту між Тайванем і КНР [ 3 травня 2020 у Wayback Machine.], відео
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kitaj odna z najstarishih civilizacij u sviti bezperervna istorichna tradiciya yakoyi nalichuye bilsh yak 5800 rokiv Velika Kitajska stina Istoriya Kitayu Istoriya Kitayu Tri praviteli i p yat imperatoriv Dinastiya Sya Dinastiya Shan Dinastiya Chzhou Zahidna Chzhou Shidna Chzhou Period Chuncyu Period Chzhango Dinastiya Cin Dinastiya Chu smutnij chas Dinastiya Han Zahidna Han Dinastiya Sin Van Man Shidna Han Epoha troh derzhav Dinastiya Vej Dinastiya Shu Dinastiya U Czin Zahidna Czin Shistnadcyat varvarskih derzhav Shidna Czin Pivdenni ta Pivnichni dinastiyi Dinastiya Suj Dinastiya Tan Dinastiya Lyao 5 dinastij i 10 carstv Pivnichna Sun Dinastiya Sun Dinastiya Czin Si Sya Pivdenna Sun Dinastiya Yuan Dinastiya Min Dinastiya Cin Respublika Kitaj Kitajska Narodna Respublika Respublika KitajDinastiyiSya 2070 1600 do n e Dinastiya Shan In 1600 1046 do n e Chzhou 1046 256 do n e Zahidna Chzhou Shidna ChzhouPeriod Chuncyu Period Chzhango dd Cin 251 207 do n e Han 206 do n e 220 Period Sango Troyecarstvo Vej 220 265 Shu 221 263 U 222 280 Dinastiya Czin 265 420 Period shistnadcyati derzhav 304 439 Dinastiya Rannya Chzhao Dinastiya Piznya Chzhao Dinastiya Chen Dinastiya Rannya Lyan Dinastiya Piznya Lyan Dinastiya Pivnichna Lyan Dinastiya Zahidna Lyan Dinastiya Pivdenna Lyan Dinastiya Rannya Yan Dinastiya Piznya Yan Dinastiya Pivdenna Yan Dinastiya Pivnichna Yan Dinastiya Rannya Cin Dinastiya Piznya Cin Dinastiya Zahidna Cin Sya derzhava syunnu Pivdenni ta Pivnichni dinastiyi Pivdenni dinastiyiLyu Sun 420 479 Dinastiya Pivdenna Ci 479 502 Dinastiya Lyan 502 557 Dinastiya Chen 557 589 dd Pivnichni dinastiyiDinastiya Pivnichna Vej 386 534 Dinastiya Shidna Vej 534 550 Dinastiya Zahidna Vej 535 556 Dinastiya Pivnichna Ci 550 577 Dinastiya Pivnichna Chzhou 557 581 dd Dinastiya Suj 581 618 Dinastiya Tan 618 907 Dinastiya Lyao 907 1125 Period p yati dinastij i desyati derzhav P yat dinastij Dinastiya Piznya Lyan 907 923 Dinastiya Piznya Tan 923 936 Dinastiya Piznya Czin 936 947 Dinastiya Piznya Han 947 950 Dinastiya Piznya Chzhou 951 960 dd Desyat carstv Carstvo U 907 937 Carstvo Uyue 907 978 Carstvo Min 909 945 Carstvo Chu 907 951 Carstvo Pivdenna Han 917 971 Carstvo Rannya Shu 907 925 Carstvo Piznya Shu 934 965 Carstvo Czinan 924 963 Carstvo Pivdenna Tan 937 975 Carstvo Pivnichna Han 951 979 dd Dinastiya Sun 960 1279 Dinastiya Pivnichna Sun 960 1127 Dinastiya Pivdenna Sun 1127 1279 Dinastiya Si Sya 1038 1227 Dinastiya Czin 1115 1234 Starodavnij KitajOsnovni periodi epohi v istoriyi Starodavnogo Kitayu tradicijno nosyat nazvi dinastij i carstv Shan abo Yin XVI XI st do n e Chzhou i Chzhango XI III st do n e Cin 221 207 rr do n e Han 206 r do n e 220 r n e Najdavnishi zgadki pro Kitaj vidnosyatsya do chasiv pravitelya Fu Si yakij zhiv za 30 40 stolit do pochatku nashoyi eri Vvazhayetsya sho bogi nadihnuli jogo na napisannya svyashennoyi knigi Starodavnogo Kitayu Yiczin z yakoyi pishla teoriya pro te sho fizichnij Vsesvit vinik i rozvivayetsya zavdyaki cherguvannyu in i yan Arheologiya ne nadaye vidomostej pro praviteliv Kitayu yaki pereduvali dinastiyi Shan 1766 1122 r do n e Praviteli Shan buli skinuti dinastiyeyu Chzhou Stolicya Chzhou roztashovuvalasya poblizu suchasnogo Sianyu a piznishe priblizno 750 r do n e cherez ataki varvariv volodari buli zmusheni perenesti yiyi na misce poruch z ninishnim Loyanom U rannij period pravlinnya dinastiyi vlada bula zoseredzhena v rukah hana Chzhou ale piznishe miscevi praviteli utvorili majzhe nezalezhni derzhavi Z 770 r do n e ci praviteli veli mizh soboyu zapekli vijni i ves period z 476 do 221 r do n e oderzhav nazvu period Voyuyuchih krayin U toj zhe chas Kitaj poterpav vid napadiv varvariv z pivnochi i pivnichnogo shodu Dlya zahistu stolic ta derzhavnih teritorij buduvalisya velichezni muri pivnichna chastina kordonnih muriv bula piznishe ob yednana u Velikij kitajskij mur Terakotova armiya Cin Shi Huan di Zreshtoyu osnovna vlada zoseredilasya v rukah princa Cin vijsko yakogo skinulo ostannogo pravitelya Chzhou Novij imperator Cin Shi Huan di stav zasnovnikom dinastiyi Cin 221 r do n e Yak osoba yaka vpershe ob yednala kitajsku imperiyu vin vvazhayetsya zasnovnikom imperskogo periodu kitajskoyi istoriyi 221 do n e 1911 U sichni 2017 r pid chas budivnictva novogo administrativnogo budinku v rajoni Tunchzhou na shodi Pekina buli viyavleni 1092 starodavni grobnici Znahidki vidnosyatsya do periodu Voyuyuchih carstv Chzhango Shida yakij pereduvav ob yednannyu Kitayu pid vladoyu imperatora Cin Shi Huandi 221 roku do n e Na teritoriyi suchasnogo Pekina v toj chas roztashovuvavsya misto Czi stolicya carstva Yan Pislya smerti imperatora Cin Shi Huana 210 r do n e rozgornulasya borotba za vladu mizh gubernatorami provincij Peremozhec Lyu Ban zasnuvav dinastiyu Han 206 r do n e 220 r n e Pri pravlinni dinastiyi Han teritoriya Kitayu znachno rozshirilasya Pislya padinnya dinastiyi Han borotbu za vladu poveli tri carstva Vej Shu j U Cherez korotkij chas u vijnu vstupili 16 provincij 581 r n e zasnovnik dinastiyi Suj zahopiv vladu i doklav zusil dlya ob yednannya imperiyi Robota pochalasya z Velikogo kanalu sho z yednuye nizov ya Yanczi iz serednim plinom Huanhe Zgadani podiyi sho vidbulisya pislya rozpadu imperiyi Han inodi rozglyadayut yak period kitajskogo serednovichchya Period Shan In Dokladnishe Dinastiya Shan Najdavnishi plemena na teritoriyi Kitayu selilisya yak i v inshih davnoshidnih civilizaciyah u dolinah velikih rik golovnoyu z yakih bula Huanhe Odne z cih plemen yake nazivalo sebe Shan susidi dali jomu im ya Yin zmoglo blizhche do seredini II tis do n e stvoriti pershu derzhavu Same v cej period pochinayut zakladatisya osnovi davnokitajskoyi kulturi Bulo vinajdene pryadinnya bronzove littya iyeroglifichna pisemnist zarodilisya osnovi mistobuduvannya Praviteli derzhavi vani knyazi odnochasno vvazhalisya verhovnimi zhrecyami Pri yih dvori pracyuvali vcheni yaki veli litopis sposterigali nebesni yavisha dobre znali istorichni podiyi minulogo Velika uvaga pridilyalasya astronomiyi Bula vstanovlena trivalist misyacya v 29 5 dniv i sonyachnogo roku v 366 dniv U kalendari buli viznacheni sezoni roku Misyac dilivsya na dekadi povnij skladavsya z 30 dniv nepovnij z 29 Pershi vidomosti pro yinsku pisemnist buli vidnajdeni lishe na mezhi 20 stolittya U vinajdenih napisah vona maye vzhe dosit rozvinenij viglyad sho daye mozhlivist vidnositi yiyi viniknennya do bilsh rannogo periodu Najdavnishimi ye gadalni napisi XIV XI st do n e Isnuvalo bilsh yak 3 5 tis iyeroglifiv 2 5 tis z yakih zbereglisya j do nashih dniv Dlya pisma vikoristovuvali gladku poverhnyu panciriv cherepah i kistok tvarin a takozh dovgi tonki derev yani abo bambukovi planki sho spoluchayutsya potim shnurkom abo remenem Najdavnishi tvori kitajskogo mistectva datuyutsya III tis do n e Voni predstavleni v osnovnomu keramikoyu vigotovlenoyu na goncharnomu koli V epohu In rozpovsyudzhuyutsya bronzovi predmeti Chastishe za vse zustrichayutsya bronzovi sudini dlya zhertvoprinosin z relyefnoyu poverhneyu i zobrazhennyami tvarin Znachnu rol v zhitti shanskogo suspilstva grala religiya U vsih yavishah prirodi starodavni kitajci bachili volyu duhiv i bogiv Voni porivnyuvali z bozhestvami grim viter dosh i t d Isnuvav takozh kult predkiv Verhovnim bozhestvom Shan buv Di Nebo yakomu na vidminu vid predkiv ne prinosili zhertv Period Chzhou i Chzhango Dokladnishe Period Chuncyu U XI st do n e derzhava Shan bula zavojovana plemenami Chzhou z chogo pochalasya nova epoha v istoriyi Starodavnogo Kitayu Ale procvitannya jogo bulo nedovgim pishov period rozdroblenosti i mizhusobnih voyin epoha Chuncyu ta Carstv sho Boryutsya abo Chzhango V III st do n e Napriklad na pochatku 2024 roku arheologi viyavili u shidnij kitajskij provinciyi Czyansu ceremonialnij kam yanij artefakt u formi sokiri vik yakoyi stanovit blizko 6 3 tis rokiv Znahidka govorit pro te sho ponad 6 tis rokiv tomu taki sokiri vzhe ne buli zbroyeyu a sluzhili simvolom vladi ta statusu Vikoristannya kam yanoyi sokiri yak simvolu vladi takozh svidchit pro pochatok procesu rozsharuvannya naselennya Bezperervni vijni privodyat do nakopichennya vijskovogo dosvidu i poyavi pershih traktativ po cij tematici Fundatorom vijskovoyi teoriyi vvazhayetsya Sun czi Jogo Traktat pro vijskove mistectvo sho skladayetsya z 13 rozdiliv stav kanonom vijskovoyi nauki svogo chasu i dosi po pravu vvazhayetsya klasikoyu vijskovo strategichnoyi dumki V epohu Chzhou prodovzhivsya burhlivij rozvitok astronomiyi Z yavilisya novi priladi dlya viznachennya koordinat nebesnih svitil armilyarni sferi Za 600 rokiv do n e buv vvedenij sonyachno misyachnij kalendar Do 350 r do n e vchenim stalo vidomo sho trivalist sonyachnogo roku 365 25 dib a misyachnogo 295 dib Znaki 12 tvarin sluzhili dlya poznachennya zemnih gilok ciklu v 600 rokiv U IV s do n e vchenim Shi Shenyem 石申 buv skladenij pershij v svitovij istoriyi zoryanij katalog toj sho vklyuchav 800 svitil Pochinayuchi z 240 r do n e tochno vidmichalasya kozhna poyava kometi vidomoyi nini yak kometa Galleya Znachni dosyagnennya starodavnih kitajskih medikiv Chastina yih metodiv likuvannya ne vtratila svoyeyi aktualnosti i v nash chas golkovkolyuvannya pulsova diagnostika pripikannya tosho U periodi Chzhou i Chzhango jde formuvannya kitajskoyi filosofiyi Skladayutsya materialistichni perekonannya v osnovi yakih lezhali uyavlennya pro p yat pershoelementiv stihij prirodi vodu vogon metal derevo zemlyu Odnochasno vidbuvayetsya stanovlennya golovnih principiv vchennya pro protilezhni i vzayemopov yazani sili in i yan diya yakih rozglyadalasya yak prichina rushennya i minlivosti v prirodi Ce znahodit svoye vtilennya v drevnishomu literaturnomu pam yatniku Kitayu Knizi zmin XII VI st do n e Daosizm i konfucianstvo U VI V st do n e zarodzhuyutsya daosizm i konfucianstvo Osnovopolozhnikom daosizmu vvazhayetsya mudrec Lao czi U centri jogo vchennya ponyattya Dao Shlyah yakomu pidporyadkovanij uves svit i yake ye osnovoyu i dzherelom vsogo sushogo Ves Vsesvit maye svoye Dao i znahoditsya v postijnomu rusi v neperervnij zmini pidkoryayuchis prirodnij neobhidnosti Povedinka lyudini takozh povinna nacilyuvatisya prirodnimi zakonami vona ne povinna vtruchatisya u prirodnu techiyu zhittya inakshe ce privede do haosu Zasudzhuyuchi bagatstvo rozkish znatnist vistupayuchi proti zhorstokosti i svavillya nasilstva i voyin Lao czi prote propoviduvav vidmovu vid borotbi visuvav teoriyu nediyannya nenasilnogo spoglyadannya Konfucianstvo viniklo yak etiko politichne vchennya i nadali nabulo vinyatkovo shirokogo poshirennya Fundator vchennya Kun Fu czi 551 479 rr do n e vvazhav vichnim vstanovlenij Nebom poryadok zaklikav shanuvati tradiciyi v sim yi i derzhavi stavlyachi u rozdil kuta vihovannya lyudini Vin stverdzhuvav sistemu pravil i norm povedinki lyudini Ritual li zgidno z yakim treba vshanovuvati predkiv povazhati starshih pragnuti do vnutrishnogo samovdoskonalennya Pidkorennya molodshih starshim i narodu volodaryam vvodilosya u vichnij i neporushnij zakon Bud yaki korinni zmini zasudzhuvalisya Konfucianske vchennya bulo osoblivo populyarnim v kolah oblishkiv rodovoyi znati predstavnikiv klasu shi 士 Rozpovsyudzhennya konfucianstva u volodarskij eliti vidbulosya lishe u chasi imperiyi Han Konfucianstvo stalo oficijnoyu derzhavnoyu ideologiyeyu i zalishalosya neyu do pochatku HH st Literatura chzhouskogo periodu predstavlena litopisami Chuncyu ta Czo chzhuan vishezaznachenoyu Knigoyu zmin a takozh Knigoyu pisen yaka ye pam yatnikom drevnishoyi narodnoyi poeziyi i vklyuchaye 305 poetichnih tvoriv Inshoyu vazhlivoyu pam yatkoyu ye Kniga istoriyi zibrannya oficijnih dokumentiv i opisiv istorichnih podij Vsi voni vplinuli serjoznim chinom na rozvitok literaturi i poeziyi v podalshi viki Ce vidnositsya i do tvorchosti najbilshogo davnokitajskogo poeta Cyuj Yuanya 340 278 rr do n e Vin pohodiv zi znatnogo aristokratichnogo rodu znahodivsya v konflikti z pridvornimi sanovnikami sho i vidbilosya na jogo poeziyi Bagato yaki jogo tvori nosyat vikrivalnij i satirichnij harakter Cyuj vvazhayetsya osnovopolozhnikom literaturnoyi poeziyi i po pravu nazivayetsya pershim velikim poetom Kitayu U period Chzhou znachno rozshiryayetsya kolo remesel z yavlyayetsya bezlich majsterno vikonanih predmetiv dekorativno prikladnogo mistectva bronzovi sosudi ta dzvoni virobi z nefritu rozpisne lakove nachinnya Virobnictvo laku do rechi v toj chas bulo vidomo tilki v Kitayi Muzichne mistectvo yake spochatku vikonuvalo ritualni funkciyi v chzhouskij period otrimuye podalshij rozvitok Postupovo pisni i tanci vidosoblyuyutsya udoskonalyuyetsya tehnika muzichnoyi gri i muzichni instrumenti Vidomij nastupnij kitajskij visliv Slova mozhut obmanyuvati lyudi mozhut prikidatisya tilki muzika ne zdatna brehati Period Cin Nedovgij period pravlinnya dinastiyi Cin oznamenuvavsya zupinennyam mizhusobnih voyin i ob yednannyam Kitayu Pri imperatorovi Cin Shi Huandi rozgornulosya grandiozne budivnictvo buli prokladeni novi dorogi proriti kanali stolicya imperiyi Syanyan bula obnesena mogutnim fortechnim murom Ale najgolovnishe budivnictvo rozvernulosya na pivnochi de Kitayu postijno dokuchali kochovi plemena Shob obmezhiti yih proniknennya na teritoriyu Cinskoyi imperiyi pochalosya zvedennya znamenitogo Velikogo kitajskogo muru Roboti velisya protyagom 10 rokiv ne pererivayuchis ni vden ni vnochi Usogo na sporudzhenni muru pracyuvalo blizko 2 mln lyudej Zagalna dovzhina jogo stanovila majzhe 4 tis km cherez kozhni 60 100 metriv nad murom pidnosyatsya vezhi Visota muru dosyagala 10 metriv a shirina bula taka sho po nomu vilno mogli proyihati 5 6 vershnikiv Z rozmahom buduvalasya i grobnicya Pershogo Imperatora Vona bula otochena dvoma ryadami visokih muriv stvoryuyuchih v plani kvadrat simvol zemli Sarkofag z tilom imperatora otochuvalo bezlich dorogocinnih predmetiv Na vidstani pivtora kilometra vid grobnici buli proriti odinadcyat pidzemnih tuneliv de roztashovuvalosya vijsko viliplene z glini Kozhnij voyin buv vikonanij v naturalnu velichinu i nadilenij individualnimi risami Dinastiya Han Dokladnishe Dinastiya Han Novij rozkvit kulturi i mistectva Kitayu pochinayetsya iz zatverdzhennyam dinastiyi Han Masshtabni gidrotehnichni roboti budivnictvo palaciv hramiv grobnic vimagali znachnih matematichnih znan U I st n e buv stvorenij traktat Matematika v dev yati rozdilah sho pidsumuvav znannya v cij oblasti za dekilka vikiv Tut upershe zustrichayutsya negativni chisla i dayutsya pravila operacij nad nimi Novij krok upered robit astronomiya 27 r do n e buv zroblenij pershij zapis pro sposterezhennya sonyachnih plyam Najbilshij astronom starovini Chzhan Hen 78 139 rr zumiv narahuvati 2 mln 500 tis zirok roztashovanih v 124 suzir yah Vin stvoriv pershij u sviti nebesnij globus sho vidtvoryuye rushennya nebesnih til vinajshov pershij u sviti sejsmograf U hanskij chas takozh z yavivsya kompas sho mav viglyad lozhki sho pokoyitsya na metalevij plastini i ruchkoyu sho vkazuvala na pivden Poshirennya otrimuyut zubchate koleso i vodyanij mlin Kitajci cogo periodu buli prekrasnimi budivnikami i arhitektorami Zvedennya budivel v 2 3 i bilshe poverhi z bagatoyarusnim dahom kritoyu kolorovoyu cherepiceyu bulo zvichajnoyu spravoyu Podibnij tip budivel uvijshov v arhitekturnu tradiciyu i zberigsya v Kitayi na dovgij chas Hanske obrazotvorche mistectvo rizko vidriznyalosya vid simvolichnogo mistectva minulih periodiv Dlya nogo harakterne realistichnishe traktuvannya syuzhetu i obraziv Vinyatkovij interes predstavlyayut skulpturni relyefi z Shanduna i Sichuani viyavleni v mogilnih sklepah Tut narivni z syuzhetami religijnogo i mifologichnogo harakteru zobrazheni pobutovi sceni Period Han vidmichenij i progresom pisemnosti Zamist zagostrenoyi palichki sho sluzhila dlya pisma lakom na bambukovih i derev yanih plankah vveli v pobut volosyanij penzel Na rubezhi nashoyi eri v Kitayi bula vinajdena tush a potim stali koristuvatisya grafitom Nareshti v I st kitajci vinajshli papir Tradiciya pripisuye chest yiyi vinahodu yevnuhu imperatorskogo palacu Caj Lunyu Z II st papir nabuvaye shirokogo poshirennya yak material dlya pisma ostatochno vitisnyayuchi bambukovi planki i shovkovi suvoyi Bagato yaki imperatori proteguvali literaturi i mistectvu Pri imperatorskomu dvori bula stvorena obshirna biblioteka vstanovlena de zbiralisya i obroblyalisya narodni melodiyi i pisni Diyalnist Muzichnoyi palati zaklala osnovi novoyi tradiciyi lirichnoyi poeziyi Sered prozayikiv osoblivo vidilyayutsya majsternistyu istoriki Sima Cyan Ban Gu Sima Cyan 145 86 rr do n e vvazhayetsya batkom kitajskoyi istoriografiyi i odnochasno klasikom kitajskoyi prozi Jogo Istorichni zapisi skladayutsya z 130 rozdiliv i vikladayut istoriyu Kitayu z najdavnishih chasiv Vpliv Istorichnih zapisiv velicheznij Dosit skazati sho vsi podalshi kitajski istorichni trudi buduvalisya za yih zrazkom v tomu chisli i trud nastupnika Sima Cyanya Ban Gu Jogo tvir Istoriya Starshoyi dinastiyi Han ohoplyuye 230 rokiv pochinayuchi vid pershogo hanskogo imperatora Za chasiv Han na pochatku nashoyi eri v Kitayi z yavlyayutsya pershi vidomosti pro buddizm piznishe novij strumin v rozvitku kitajskoyi filosofiyi sho suttyevo vplinuv na kitajsku kulturu Era Han taki chinom stala ostannim periodom koli kitajsku kulturu mozhna rozdivlyati yak bilsh mensh avtohtonnu Kulturu Starodavnogo Kitayu vidriznyalo ne tilki riznomanittya ale i velika stijkist Vona zmogla uvibrati i peretvoriti vsi zovnishni kulturni vplivi zbagativshi v svoyu chergu vsyu svitovu kulturu cilim ryadom i vidkrittiv Kitajska pisemnist stala osnovoyu dlya pisemnosti Koreyi Yaponiyi V yetnamu Shovk kompas papir tush i inshi kitajski vinahodi dosi ye nadbannyam vsogo lyudstva SerednovichchyaPovernennya dodomu stada bikiv v negodu hudozhnik Li Di XII stolittya Chzhan Czeduan Po richci v Den pominannya pomerlih XII stolittya 220 265 roki period troh carstv Vej U Shu Pislya timchasovogo ob yednannya v 317 589 rokah vidbuvayetsya podil na Pivnichnij ta Pivdennij Kitaj V toj chas yak na pivnich vtorgayutsya chuzhinski narodi i stvoryuyut 16 derzhav z kitajskim upravlinnyam i civilizaciyeyu u 222 589 rokah na pivdni tak zvani shist dinastij prodovzhuyut kitajsku tradiciyu Lyan U Di praviv u 502 550 rokah spriyaye mahayana buddizmu kotrij poshiryuyetsya v Kitayi Politichne panuvannya nalezhit u 420 588 rokah tyurkskij derzhavi To ba dinastiya Vej Z yiyi zanepadom nabiraye sili general Yan Czyan i znovu ob yednuye vsyu derzhavu u 580 604 rokah yak imperator Ven Di dinastiya Suj Nastupnij imperator Yan Di sho praviv do 618 roku obiraye 606 roku svoyih chinovnikiv za dopomogoyu literaturnih ispitiv diyali do XX stolittya Imperatorskij kanal z yednuye Yanczi ta Huanhe Vijskovi nevdachi vid tyurkiv ta Koreyi sprichinyayut povstannya i yak naslidok z yavlyayetsya Dinastiya Tan 618 907 roki Statuya Bodhisattvi z vapnyaku periodu dinastiyi Pivnichna Ci 570 rik zroblena na teritoriyi suchasnoyi provinciyi Henan Kin z porcelyani periodu dinastiyi Tan blizko 700 roku Pislya padinnya dinastiyi Suj v epohu Tan Kitayu dosyag znachnogo rozkvitu Same v cej period Kitaj stav najmogutnishoyu derzhavoyu svitu i predstavlyav osnovnu silu v Shidnij Aziyi stvorennya samostijnih vijskovih okrugiv dlya ohoroni kordoniv znishennya kok tyurkiv prosuvannya v Koreyu 88 azijskih narodiv viznayut kitajsku zverhnist Rozkvit ekonomiki arabskoyi zamorskoyi i kitajskoyi torgivli na suhodoli Naselennya Sianyu stolici imperiyi perevishuvalo 1 mln cholovik procvitala kultura rozvivavsya klasichnij zhivopis taki mistectva yak muzika tanec i opera viroblyalisya chudovi keramichni virobi buv vidkritij sekret biloyi napivprozoroyi porcelyani Dominuvali konfucianska etika i buddizm sposterigavsya progres u nauci perevazhno v astronomiyi i geografiyi Vershina kitajskoyi liriki Van Vej 699 759 roki Li Bo 699 762 roki Du Fu 712 770 roki Bo Czyuji ta Han Yuj Zbirka virshiv Tan ohoplyuye 48 900 virshiv i 2200 poetiv 725 roku zasnuvannya akademiyi Han Lin dlya doboru vishih chinovnikiv Rozkvit buddizmu vplivaye na literaturu i mistectvo zhivopis skulptura Palomnictvo peredaye impulsi z Indiyi U VIII st pershi nevdachi kotri zumovili zanepad svitovoyi derzhavi 751 roku porazka bilya Talasa vid arabiv vijskovi zakoloti za uchastyu ujguriv kitayiv kidaniv tangutiv i tajskih plemen 790 roku zavoyuvannya Zahodu Kitayu Tufanskoyu Tibetskoyu derzhavoyu yaka rozpadayetsya v IX stolitti prote Tansku imperiyu poslablyuyut peresliduvannya buddistiv 844 roku Blizhche do kincya IX stolittya na teritoriyu Kitayu pochali vtorgatisya susidni narodi krim togo postijno spalahuvali vnutrishni povstannya 907 roku dinastiya pripinila isnuvannya U 907 960 rokah shvidko zminilosya she p yat dinastij U cej nespokijnij period kitajskoyi istoriyi buli vvedeni paperovi banknoti i vinajdenij primitivnij drukarskij verstat Dinastiya Sun 960 1127 roki pravlinnya dinastiyi Pivnichna Sun sho vidnovila imperiyu shlyahom splati danini kidanam dinastiya Lyao i derzhavi Si Sya Dlya kontrolyu komanduvachiv u 1068 1085 rokah Shen Czun rozdilyaye civilnu i vijskovu administraciyu i stvoryuye narodnu miliciyu ale vona ne spromozhna zapobigti politichnij katastrofi chzhurchzheni zavojovuyut Pivnichnij Kitaj i zasnovuyut 1125 roku derzhavu Czin 1127 1279 roki pravlinnya Pivdennoyi dinastiyi Sun sho ledve zberigaye svoyu samostijnist za dopomogoyu danini do mongolskogo vtorgnennya Popri politichne bezsillya drugij period kulturnogo ta ekonomichnogo rozkvitu Kitayu vdoskonalennya selitri porohu raketi knigodrukuvannya porcelyani Takozh buli dosyagnennya i v kulturi Rozkvit prozi istorichni ta geografichni praci enciklopediyi vidomi eseyisti Ouyan Syu ta Syao Tunbo stvoryuyutsya akademiyi zhivopisu Filosofiya Sun sho dogmatizuye konfucianstvo v derzhavnu moralnist i zasnovuye kitajsku yedinu kulturu Tvorcem novokitajskoyi movi staye sholast Chzhu Si 1131 1200 roki Dinastiya Yuan ta piznishe Na pochatku XIII st do Kitayu vderlosya vijsko Chingishana Do 1223 r buli zahopleni vsi zemli na pivnich vid Huanhe Dinastiya Sun pripinila isnuvannya 1279 r koli Hubilaj zavolodiv usim Kitayem i stav imperatorom Mongolska dinastiya Yuan zasnuvala stolicyu derzhavi u Hanbaliku ninishnomu Pekini Vpershe v istoriyi usim Kitayem keruvali chuzhozemci i derzhava stala chastinoyu velikoyi imperiyi sho prostyagalasya do Yevropi i Persiyi na zahodi ta ohoplyuvala stepi j rivnini na pivnochi Prisutnist chuzhih voyiniv na zemlyah Kitayu j zahoplennya mongolami pridatnih dlya vikoristannya zemel zreshtoyu prizveli do povstannya chervonih pov yazok u seredini XIV st Imperiya mongoliv pochala valitisya pislya smerti Hubilaya 1297 r i torgovi shlyahi znovu stali nebezpechnimi Trohi piznishe mongoliv vignali za mezhi Kitayu a dinastiya Min zapanuvala spochatku v Nankini a potim u Pekini U cej chas aktivno rozvivalasya arhitektura viroshuvalisya novi silskogospodarski kulturi vlada zoseredilasya pri dvori buli vidpravleni veliki morski ekspediciyi na Yavu Shri Lanku i navit do Perskoyi zatoki j Afriki Dinastiya Min bula ostannoyu z dovgotrivalih dinastij volodaryami yakoyi buli etnichni kitajci han Kinec yih volodaryuvannyu buv pokladenij manchzhurami pivnichnoyu napiv kochivnoyu grupoyu plemen yaki stverdzhuvali vlasne spadkoyemstvo vid mongoliv Manchzhuri zasnovniki dinastiyi Cin nastilki shvidko pristosuvalisya do kitajskoyi kulturi sho vzhe cherez kilka pokolin malo hto z manchzhuriv govoriv ridnoyu movoyu Mezhi imperiyi znachno rozshirilisya pershi 150 rokiv pravlinnya manchzhuriv u krayini panuvali mir i procvitannya Nova istoriyaSferi vplivu velikih derzhav na Dalekomu Shodi 1900 Hocha inozemci buli prisutni na teritoriyi Kitayu she za chasiv Han pershi intelektualni kontakti z suchasnoyu yevropejskoyu civilizaciyeyu astronomiya matematika artileriya div Yezuyiti v Kitayi vidbulisya za chasiv dinastiyi Min Za chasiv Cin Kitaj zaznav kolonialnoyi agresiyi Na pochatku XIX st yevropejski korabli pochali vse chastishe z yavlyatisya bilya uzberezhzhya carska Rosiya zavolodila Sibirom Cherez opiumnu vijnu 1839 1842 Shanhaj i Nankin perejshli v ruki anglijciv p yat portiv buli vidkriti dlya torgivli a vijska Velikoyi Britaniyi okupuvali Gonkong Kitajci buli zmusheni vvoziti opij shob pidtrimati torgivlyu Krim togo zagrozu dlya manchzhurskogo dvoru stanovilo povstannya tajpiniv 1848 1864 pid kerivnictvom religijnogo fanatika yakij nazivav sebe bratom Isusa Hrista Vin i jogo poslidovniki zahopili veliku teritoriyu Kitayu i zasnuvali Nebesnu stolicyu v Nankini V cej zhe chas trivala Druga opiumna vijna 1856 1860 rr Sprobi povstalih zavoloditi Pekinom i slabkij opir manchzhuriv sponukali britanciv i francuziv domogtisya v imperatora novih koncesij Rezultatom stala Pekinska ugoda za yakoyu dlya inozemnih torgovciv vidkrivalisya dodatkovi porti garantuvalisya eksteritorialni prava j inshi privileyi inozemcyam Soyuzni vijska j armiya manchzhuriv rozgromili tajpiniv Nankin buv vidvojovanij Ale nezabarom pochalasya vijna Kitayu z Yaponiyeyu 1894 1895 u rezultati yakoyi Kitaj vtrativ Koreyu Tajvan i Peskadorski ostrovi Suchasnij KitajDokladnishe Istoriya KNR ta Kitajska respublika z 1912 Dokladnishe Kitajska Respublika 1912 1949 Kitajska Respublika ta Istoriya Tajvanyu Padinnya Cin Na zlami stolit u Kitayi vidbulosya Bokserske povstannya 1900 roku Gromada spravedlivih kurkuliv abo bokseriv vderlasya do Pekinu j atakuvala kvartal de zhili inozemci Obloga prodovzhuvalasya 50 dniv doki ne pribuli ekspedicijni sili semi zahidnih derzhav ta Yaponiyi Bokseram dovelosya tikati Togo zh roku kitajci zaznali gonin u Blagovyeshensku Sun Yatsen Revolyucijnij ruh u Kitayi zreshtoyu prizviv do revolyuciyi ta padinnya dinastiyi Cin 1911 r V cej chas revolyucioneri v Nankini stvorili svij uryad Sun Yatsen buv progoloshenij pershim prezidentom 1 sichnya 1912 r ale ne vin a general Yuan Shikaj zmusiv manchzhuriv zrektisya prestolu 1912 r i progolosiv Kitaj konstitucijnoyu respublikoyu Stoliceyu derzhavi buv ogoloshenij Pekin Togo zh roku Sun Yatsen sformuvav partiyu gomindan ogoloshenu Yuan Shikayem 1913 r poza zakonom Yuan namagavsya stati imperatorom ale jogo sproba provalilasya Pislya jogo smerti 1916 roku Yaponiya skoristalasya vnutrishnim bezladdyam v Kitayi shob zahopiti provinciyu Shandun i visunula tak zvani dvadcyat odnu vimogu za yakimi vlada u Kitayi perehodila v ruki yaponciv Kitaj buv zmushenij pogoditisya na ci vimogi i z tih pir cej den vvazhayetsya dnem nacionalnoyi zhalobi Persha Svitova vijna 1917 r Kitaj vstupiv u Pershu svitovu vijnu nasampered sponukuvanij bazhannyam vidvoyuvati zagubleni provinciyi ale na Versalskij mirnij konferenciyi pretenziyi Kitayu buli vidhileni 1918 r sered pevnih kil kitajskoyi gromadskosti nabulo poshirennya nayivne spodivannya sho peremoga antinimeckoyi koaliciyi uchasnikom yakoyi buv i Kitaj prinese krayini negajne mirne vizvolennya vid inozemnogo panuvannya 14 punktiv prezidenta SShA V Vilsona i osoblivo jogo zayava pro spravedlivij mir i samoviznachennya narodiv spriyali posilennyu takih ilyuzij U Kitayi z zakinchennyam vijni pov yazuvali najoptimistichnishi perspektivi U sichni 1919 r v Parizhi na mizhnarodnij konferenciyi kitajska delegaciya porushila pitannya pro vivedennya inozemnih vijsk za mezhi krayini Nevdovzi viyavilasya povna neobgruntovanist cih nadij 30 kvitnya 1919 r kerivniki Parizkoyi konferenciyi povidomili kitajski delegaciyi sho vsi yiyi propoziciyi vidhilyayutsya Po vsomu Kitayu prokotilasya mogutnya hvilya oburennya Pershoyu vistupila studentska molod 4 travnya 1919 r u Pekini vidbulasya bagatotisyachna demonstraciya Studenti vimagali vidmovi vid pidpisannya mirnogo dogovoru skasuvannya dvadcyat odniyeyi vimogi z boku Yaponiyi prodovzhennya borotbi za suverenitet pokarannya derzhavnih zlochinciv bojkotu yaponskih tovariv Uryad napraviv proti demonstrantiv policejski sili Bagato studentiv bulo zaareshtovano Prote studenti ogolosili strajk protestu Studentski zavorushennya poshirilisya po vsij krayini i pererosli v shirokij patriotichnij ruh Prapor RK Gomindan ta KPK U lipni 1921 r u Shanhayi bula utvorena kitajska Komunistichna partiya KPK odnim z lideriv yakoyi stav Mao Czedun U 1924 r partiya gomindan pozbavlena pidtrimki zahidnih demokratichnih derzhav bula pereformovana Sun Yatsenom pid kerivnictvom radyanskogo uryadu Za pidtrimkoyu rosijskih komunistiv bula utvorena revolyucijna armiya Sun Yatsen pomer 1925 r a nacionalnij uryad provinciyi Guanchzhou ocholiv Chan Kajshi Vijska nacionalistiv rushili na pivnich zahoplyuyuchi provinciyu za provinciyeyu i 1927 r dosyagli Shanhayu U kvitni 1927 r pislya rozpravi nad chlenami Komunistichnoyi partiyi u Nankini buv stvorenij timchasovij nacionalistichnij uryad viznanij zahidnimi derzhavami 1928 r Prezidentom krayini stav Chan Kajshi Protyagom majzhe 10 rokiv Chan Kajshi namagavsya vidnoviti politichnu yednist vsiyeyi krayini ale zishtovhnuvsya z mogutnoyu opoziciyeyu 1931 r Yaponiya zahopila Manchzhuriyu i do 1933 r vijska nablizilisya do peredmist Pekinu 1935 r Mao Czedun progolosiv sebe liderom Kitajskoyi Komunistichnoyi partiyi Cherez pivroku pochalosya povnomasshtabne vtorgnennya u Kitaj yaponskih vijsk a do zhovtnya 1938 r yaponska armiya kontrolyuvala vsi shidni provinciyi vid Manchzhuriyi do Guanduna U Pekini i Nankini buli stvoreni marionetkovi uryadi Vijska gomindanu vidstupili do Chuncina komunisti zajnyali provinciyu Shensi keruyuchi partizanskoyu vijnoyu na okupovanih teritoriyah 1945 r pislya rozgromu yaponskoyi armiyi v Tihookeanskomu regioni kapitulyuvali yaponski vijska u Kitayi Armiya Chan Kajshi za dopomogoyu vijskovo povitryanih sil SShA zahopila v polon zalishki yaponskih vijsk i otrimala kontrol nad golovnimi strategichnimi punktami teritoriyi okupovanoyi yaponcyami 1949 r v Kitayi vibuhnula gromadyanska vijna Z dopomogoyu taktiki partizanskoyi vijni opanovanoyi pid chas okupaciyi komunisti do 1948 r zahopili majzhe vsi pivnichni zemli a u sichni 1949 r uzyali Pekin Vijska Chan Kajshi vtekli na Tajvan Vignannya Istoriya TajvanyuDoistorichnij TajvanKorolivstvo Middag XVII st Gollandska Formoza 1624 1662 Ispanska Formoza 1626 1642 Derzhava Dunnin 1662 1683 Prefektura Tajvan 1683 1895 Respublika Tajvan 1895 Tajvanske general gubernatorstvo 1895 1945 Respublika Kitaj istoriya 1945 Portal Tajvan pereglyanutiobgovoritiredaguvati Pislya porazki partiya Gomindan perebazuvalasya na Tajvan i ogolosila v yakosti timchasovoyi stolici misto Tajbej Pid kontrolem Kitajskoyi Respubliki zalishayutsya Tajvan Penhu Czinmen Maczu i inshi neveliki prilegli ostrovi Nezvazhayuchi na faktichnu yurisdikciyu tilki nad ciyeyu teritoriyeyu do 1970 h rokiv Kitajska Respublika viznavalasya bilshistyu derzhav i mizhnarodnih organizacij yak zakonna vlada vsogo Kitayu tak do 1971 roku yiyi predstavnik zajmav krislo Kitayu v OON Pislya vtechi respublikanskogo uryadu na Tajvan voyennij stan zberigavsya do 1987 roku Period diyi voyennogo stanu nazivayetsya takozh Bilij teror Cej period harakterizuyut panuvannyam de fakto odnopartijnoyi sistemi Bulo zaboroneno provedennya demonstracij strajkiv obmezhena svoboda druku Porushniki zakonu pro voyennij stan viddavalisya vijskovomu sudu U 1986 roci vinikla opozicijna Demokratichna progresivna partiya DPP U 1987 roci bulo skasovano vijskovij stan V 1996 bulo provedeno pryami vibori prezidenta krayini Konstitucijno Kitajska Respublika ne vidmovlyalasya vid svoyih prav na materikovij Kitaj hocha ostannim chasom zayavlyaye pro nih ne duzhe aktivno Politichni partiyi Kitajskoyi Respubliki chasto radikalno vidriznyayutsya poglyadami shodo yiyi nezalezhnosti Dva kolishni prezidenti Li Den Huej i Chen Shujbyan dotrimuvalisya tochki zoru isnuvannya suverennoyi i nezalezhnoyi derzhavi vidokremlenogo vid materikovogo Kitayu i tomu ne bachili neobhidnosti formalno zayavlyati pro svoyu nezalezhnist i suverenitet Kitajska Respublika demokratiya z napivprezidentskoyu sistemoyu i zagalnim viborchim pravom Buduchi odnim iz chotiroh azijskih tigriv Kitajska Respublika ye 19 yu ekonomikoyu svitu Yiyi tehnologichna industriya vidigraye vazhlivu rol v globalnij ekonomici Riven zhittya ye duzhe visokim a VVP na dushu naselennya obignav kitajskij majzhe v 4 razi Kitajska narodna respublika z 1949 Dokladnishe KNR ta Istoriya KNR Zasnuvannya ta konsolidaciya 1 zhovtnya 1949 roku Mao Czedun progolosiv utvorennya Kitajskoyi Narodnoyi Respubliki Pershi diyi novogo uryadu buli spryamovani na vidnovlennya ekonomiki i stvorennya socialistichnogo ladu Vidpovidno do Paktu pro radyansko kitajsku druzhbu ukladenogo u lyutomu 1950 kitajcyam u comu dopomagav Radyanskij Soyuz U krayinu pribuvali radyanski fahivci Kitaj oderzhuvav ustatkuvannya neobhidne dlya vidnovlennya ekonomiki U zhovtni 1950 roku Kitaj vstupiv u Korejsku vijnu U toj zhe chas v krayini buli provedeni agrarni reformi shob zabezpechiti spravedlivishij rozpodil zemli ale voni suprovodzhuvalisya stratami kolishnih zemlevlasnikiv i zamozhnih selyan Krim togo pochali vzhivatisya zahodi proti politichnoyi j ekonomichnoyi korupciyi Mao Czedun 1953 roku buv prijnyatij pershij p yatirichnij plan Vin peredbachav sprobu rozvitku kitajskoyi ekonomiki za radyanskoyu modellyu nagolos bulo zrobleno na rozvitok vazhkoyi promislovosti Zemlya viddana selyanam vidpovidno do zemelnoyi reformi bula vidnyata nazad u procesi stvorennya kolektivnih gospodarstv U 60 h rokah pochavsya rozriv vidnosin mizh Kitayem i SRSR Usi radyanski fahivci buli vidklikani programi dopomogi pripinilisya 1962 roku vlada bula zmushena peretvoriti komuni u efektivnishi neveliki gospodarstva Togo zh roku zitknennya na kordoni z Indiyeyu vililisya u vijnu Dva roki po tomu v Kitayi bulo zdijsneno vibuh atomnoyi bombi Prapor KNR Kulturna revolyuciya 1966 roku pochavsya ruh hunvejbiniv sho ohopiv ves Kitaj Koli u 1968 povstannya vdalosya utihomiriti Mao znovu viyavivsya pri vladi 1969 roku vidbulisya serjozni sutichki mizh prikordonnimi vijskami Kitayu i SRSR na richci Ussuri 1971 roku spadkoyemec Mao Lin Byao sprobuvav zaruchatisya pidtrimkoyu armiyi i zdijsniti perevorot ale prograv i buv ubitij na kordoni z Mongoliyeyu pri sprobi vtekti v SRSR Rik po tomu prezident SShA Richard Nikson vidvidav Kitaj z metoyu uklasti komyunike za yakim SShA viznavali pravo Kitayu na Tajvan yak nevid yemnu chastinu krayini 1976 r pomer prem yer ministr Chzhou Enlaj i za korotkij chas radikalno nalashtovani partijni kola rozgornuli burhlivu kampaniyu proti jogo jmovirnogo spadkoyemcya Den Syaopina yakij u kvitni buv zmishenij z usih posad U lipni Kitaj postrazhdav vid najsilnishogo zemletrusu u Tyanshani nepodalik Pekina pid chas yakogo zaginulo shonajmenshe 240 tisyach osib i bulo naneseno velicheznij zbitok odnij z velikih promislovih zon krayini U veresni pomer Mao Politika reform ta shlyah u 21 stolittya 1977 r Den Syaopin buv vidnovlenij na vsih posadah i ocholiv frakciyu pomirnih yaki namagalisya ruhatisya shlyahom ekonomichnogo rozvitku i reform Kitaj pochav vtilyuvati programu chotiroh modernizacij sho oznachalo zmicniti promislovist silske gospodarstvo nauku j oboronu 1980 r prolunala kritika dij Mao Czeduna i jogo serjoznih pomilok v ostanni roki pravlinnya Reformi rozpochalisya v silskomu gospodarstvi a potim buli poshireni i na promislovist Reformi u silskomu gospodarstvi zemlyu komun porivnu podileno mizh selyanskimi sim yami i peredano yim v orendu stvoryuvavsya simejnij pidryad z 1984 r selyanam dozvolyalos prodavati zalishki produkciyi na rinku pislya vikonannya derzhavnogo zamovlennya pidvisheno derzhavni zakupivelni cini stvoreno merezhu malih silskogospodarskih pidpriyemstv po pererobci produkciyi i pidsobni promisli 1988 r diyalo 12 mln pidpriyemstv yaki viroblyali 1 5 valovogo promislovogo produktu Reformi v promislovosti na derzhpidpriyemstvah vvodivsya gosprozrahunok ta ekonomichni stimuli praci zaohochuvalas individualna trudova diyalnist stvoryuvalis neveliki privatni pidpriyemstva v torgivli sferi obslugovuvannya i legkij promislovosti zaprovadzhuvalas orenda v promislovosti Z metoyu zaluchennya inozemnih investicij dlya modernizaciyi kitajskoyi promislovosti vprovadzhennya novih tehnologij i pidgotovki kvalifikovanih kadriv stvoryuvalis vilni ekonomichni zoni Ekonomichni reformi dali znachnij pririst virobnictva blizko 8 10 na rik Na spozhivchomu rinku z yavilas velika kilkist tovariv yaki ranishe buli vidsutnimi Kitaj stav odnim z najbilshih eksporteriv Pidvishivsya zhittyevij riven naselennya Za obsyagom valovogo nacionalnogo produktu Kitaj postupavsya lishe SShA ale z rozrahunku na dushu naselennya znahoditsya na ostannih miscyah Osoblivistyu kitajskih reform ye te sho voni ne zachepili politichnu sferu U Kitayi pri vladi zalishayetsya Komunistichna partiya Sprobi demokratichnih sil postaviti pitannya pro politichni reformi zavershilis krivavoyu tragediyeyu 3 chervnya 1989 r na rozgin studentskih demonstracij na ploshi Tyananmen buli kinuti vijska Sotni lyudej zaginuli tisyachi buli areshtovani Chzhao Cziyan buv zmishenij z posadi generalnogo sekretarya 1994 r u Kitayi bulo skasovano oficijnij kontrol nad obminom valyuti yuan otrimav tverdij kurs U 1990 2000h rokah kitajska ekonomika demonstruye burhlivij ekonomichnij rist Kitaj ye svitovim liderom za viplavkoyu stali virobnictvom cementu deshevih tovariv shirokogo vzhitku Silske gospodarstvo zabezpechuye produktami harchuvannya milyardne naselennya krayini V cij krayini zoseredzheno 40 svitovogo pogoliv ya svinej viroshuyetsya ponad 50 vidiv zernovih golovnim z yakih ye ris Za eksportom risu KNR posidaye pershe misce u sviti Div takozhPortal Kitaj Pandemiya koronavirusnoyi hvorobi 2019 Istoriya osviti u Kitayi Yevnuhi v imperskomu Kitayi Istorichni stolici Kitayu Davnokitajski groshiPrimitkiU Centralnomu Kitayi viyavleno najbilsh rannyu v krayini irigacijnu sporudu 11 12 2023 23 58 U Centralnomu Kitayi znajdeno keramichni ulamki u formi cherepici 5800 richnoyi davnosti 01 01 2024 23 58 1092 drevnih grobnic raskopali na vostoke Pekina ranee stolica carstva Yan 9 sichnya 2017 u Wayback Machine 2017 8 sichnya Na shodi Kitayu viyavili ritualnu kam yanu sokiru vikom 6 3 tis rokiv Avtor Timofij Borzenko 04 04 2024 23 58 Div Yuan Shikaj ta jogo sprobu monarhistskoyi restavraciyi Blagovyeshenskij pogromLiteraturaKrizhanivskij O P Istoriya Starodavnogo Shodu Pidruchnik 2 e vidannya Kiyiv Libid 2002 592s s 451 544 Kinder G Hilgeman V Vsesvitnya istoriya dtv Atlas Per z nim K Znannya Pres 2001 Rubel V A Istoriya serednovichnogo Shodu K Libid 2002 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu History of China Volfgang Shivelbush Smaki rayu Sociyalna istoriya pryanoshiv zbudnikiv i durmaniv Per z nim Yu Prohaska K Kritika 2007 256 s 22 lipnya 2011 u Wayback Machine Istoriya konfliktu mizh Tajvanem i KNR 3 travnya 2020 u Wayback Machine video