Лоян (кит. 洛陽, пін. Luòyáng) — одне з найдавніших міст Китаю, одна з історичних столиць Китаю. Чисельність населення близько 1 млн осіб.
Лоян 洛阳 | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| ||||||||
| ||||||||
![]() | ||||||||
Основні дані | ||||||||
34°39′31″ пн. ш. 112°25′28″ сх. д. / 34.65867000002777587° пн. ш. 112.42447000002778168° сх. д.Координати: 34°39′31″ пн. ш. 112°25′28″ сх. д. / 34.65867000002777587° пн. ш. 112.42447000002778168° сх. д. | ||||||||
Країна | Китайська Народна Республіка | |||||||
Регіон | провінція Хенань | |||||||
Столиця для | Династія Хань, Династія Цзінь, Династія Східна Вей, Династія Вей, Пізня Лян, d, d і Східна Чжоу | |||||||
Межує з
| ||||||||
Поділ | | |||||||
Перша згадка | XI ст. до н.е. | |||||||
Площа | 15.208 км² | |||||||
Населення | 1 млн. | |||||||
· густота | 420/km2 осіб/км² | |||||||
Висота НРМ | 144 м | |||||||
Міста-побратими | Лесковац, Окаяма, Тур (1982)[1], Пловдив[2], Тольятті (квітень 2000), Сукаґава (1 серпня 1993) | |||||||
Телефонний код | (379) +86 379 | |||||||
Часовий пояс | ||||||||
Номери автомобілів | 豫C | |||||||
GeoNames | 1801792 | |||||||
OSM | r3246491 ·R | |||||||
Поштові індекси | 471000 | |||||||
Міська влада | ||||||||
Мер міста | Го Хунчан | |||||||
Вебсайт | ly.gov.cn | |||||||
Мапа | ||||||||
![]() Лоян Лоян (Китайська Народна Республіка) | ||||||||
![]() Лоян Лоян (Хенань) | ||||||||
| ||||||||
| ||||||||
|
Географія
Знаходиться на північному сході провінції Хенань, у правобережній зоні середньої течії річки Хуанхе.
Клімат
Місто знаходиться у зоні, котра характеризується вологим субтропічним кліматом. Найтепліший місяць — липень із середньою температурою 27.3 °C (81.1 °F). Найхолодніший місяць — січень, із середньою температурою 1 °С (33.8 °F).
Клімат Лояна | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Середня температура, °C | 1 | 2,9 | 8,7 | 15,4 | 21,1 | 25,9 | 27,3 | 26,2 | 21,1 | 15,6 | 8,6 | 2,7 | 14,7 |
Норма опадів, мм | 6.9 | 12.4 | 24.6 | 42.7 | 49.7 | 62.3 | 144 | 92.5 | 86.4 | 47.2 | 26.7 | 7.8 | 603.2 |
Днів з опадами | 3 | 4,2 | 6,2 | 8,5 | 7,9 | 8,2 | 12,5 | 11 | 11,5 | 9 | 6,2 | 2,9 | 91,1 |
Вологість повітря, % | 57.3 | 59 | 59.5 | 60.6 | 60.3 | 58.4 | 73.6 | 76.3 | 74.3 | 70.9 | 68 | 61.4 | 65 |
Джерело: Weatherbase |
Адміністративний поділ
Міський округ поділяється на 6 районів, 1 місто і 8 повітів:
Карта | |||
---|---|---|---|
![]() ⑤ ① ② ③ ④ ⑥ | |||
Статус | Назва | Оригінал | Населення (2020) |
Район | 老城区 | 252 165 | |
Район | 洛龙区 | 918 358 | |
Район | 西工区 | 369 165 | |
Район | 吉利区 | 69 142 | |
Район | 涧西区 | 718 807 | |
Район | 瀍河回族区 | 222 833 | |
Місто | 偃师市 | 545 632 | |
Повіт | 汝阳县 | 434 770 | |
Повіт | 洛宁县 | 386 124 | |
Повіт | 栾川县 | 327 121 | |
Повіт | 孟津县 | 416 845 | |
Повіт | 新安县 | 483 375 | |
Повіт | 嵩县 | 543 417 | |
Повіт | 伊川县 | 792 841 | |
Повіт | 宜阳县 | 576 104 |
Історія та опис комплексу
Заснування
Історія Лояна сходить до легендарного міста Лої (洛 邑), столиці домену Чжоу-гуна (XI ст. до н. е.). За переказами Лої був першим в історії Китаю столичним містом, побудованим за заздалегідь розробленим планом, де повністю втілено стародавній містобудівний канон, заснований на ідеї космологічної семантики архітектурного ансамблю. Маючи в плані прямокутну форму (реалізація уявлень про «земний квадрат»), він займав площу майже 11 км² й був оточений глинобитною стіною завдовжки 3700 м з півночі на південь та 2890 м зі сходу на захід.
Палац і урядові установи теж займали квадратну в плані площу й були обнесені стіною. Вони розташовувалися чітко в його центрі, що відповідало уявленням про знаходження володаря у «центрі світу». У стінах палацу були чотири проходи, орієнтовані по чотирьох сторонах світу, а в міській стіні — 12 брам, по три в кожній з її ділянок, розташовані симетрично по відношенню як один до одного, так і до воріт протилежної ділянки стіни. Магістральна лінія, що була розташована по осі «північ-південь», завершувалася п'ятьма воротами, через які проходить шлях, що веде від центральних південних воріт міської стіни до південних воріт палацового комплексу. Усі будівлі палацово-урядового ансамблю перебували або на цій осі, або з боків від неї, утворюючи композицію, побудовану за принципом дзеркальної симетрії.
Часи Хань
З 770 року до н. е. Лої став столицею імперії Чжоу, однак процес адміністративно-територіального розпаду країни перешкодив його подальшому архітектурному розвитку. Принципово нове архітектурно-планувальне втілення Лоян отримав у I ст. н. е., коли на місці стародавнього міста була зведена столиця імперії Пізня (Східна) Хань (25-220/222). Розташовуючись на площі 14 км², тепер він мав прямокутну у плані форму (протяжність північної ділянки міської стіни становила 3700 м, східної — 3895 м, західної — 4200 м і південної — 2460 м). Висота стіни сягала 5-7 м, але ширина її ділянок серйозно розрізнялася залежно від їх просторових орієнтацій. Північна й західна ділянки мали ширину біля основи 25—30 й 20 м, східна та південна — 10—14 м.
Кістяк морфологічної структури Лояна утворювали, замість суцільної сітки вулиць, що перетинаються, два квартали, що займали квадратну у плані площу й були обнесені окремими стінами з чотирма, орієнтованими по чотирьох частинах світу, воротами. Внутрішнє планування кожного кварталу будувалося, виходячи з осі «північ-південь» та принципу дзеркальної симетрії. Зовнішня міська стіна, як і раніше мала 12 воріт, але колишня схема їхнього розташування теж була порушена. У південній частині стіни розташовувалися четверо воріт, а у північній — двоє.
III століття
Після загибелі династії Пізня Хань Лоян залишався столичним містом упродовж усього III століття. Спочатку — царства Вей (220—265) періоду Трицарства (220—280), потім — династії Західна Цзінь (265—316). Вейський Лоян було відбудовано правління другого володаря — Мін-ді (227—239) та з урахуванням містобудівної моделі, заданої стародавнім Лої. Палацовий ансамбль було знову розміщено у центрі міста й охоплено окремою стіною. Але у міській стіні цього разу було зроблено не 12, а 13 воріт, знову з явним порушенням їхньої колишньої симетрії: у південній і західній ділянках знаходилися по 4 воріт, у північній — 2, у східній — 3 воріт. Крім того, на території Лояну вперше була чітко виділена «храмова зона». Вона складалася з трьох вівтарів, розташовувалася у північно-східному куті. Влада Західної Цзінь утрималися від якихось суттєвих змін планування столиці, обмежившись добудовою стін, міських воріт та перетворенням «храмової зони» в самостійний архітектурний комплекс: його було охоплено стіною, а також він отримав самостійну назву Цзіньюнчен (金 镛 成).
Північна Вей
У 311 під час вторгнення військами сюнну, Лоян було повністю зруйновано. Його відродження відбулося вже наприкінці V ст. завдяки культурно—ідейної політиці чергових володарів держави Північна Вей (386—534), заснованого народністю тоба. Відповідно до проведеного ним курса на китаїзації своєї держави, у 495 році було прийнято рішення про перенесення столиці у стародавній столичний район. Хоча справжній вигляд північновейського Лояна викликає чимало суперечок серед фахівців, прийнято вважати, що в його плануванні остаточно затвердилася схема, у якій домінував принцип осьової симетрії. Згідно з пізнішими описами й кресленнями, місто поділялося на північну та південну половини, кордон між якими проходила по вулиці, що тяглася від західних (Сяйво-мень 西 阳 门) до східних (Дун'ян-мень 东阳 门) воріт. Імператорська резиденція розташовувалася в його північній частини, займаючи площу приблизно 1 км² (1/10 території столиці). Іншу архітектурну вісь утворювала магістраль, що проходила від південних міських воріт й ділила Лоян на західну йі східну половини, по обидві сторони від якої розташовувалися адміністративні будівлі. Вся інша територія південної частині була зайнята житловими кварталами, що утворюють «мережу» з прямокутними осередками, і численними буддійськими храмами. Крім традиційних китайських планувальних принципів, «північна» містобудівна практика увібрала чимало запозичень з архітектури держав Середньої Азії. Найсуттєвіші зміни відбулися у конструкції міської стіни: її стали облямовувати по верхньому зрізу ажурними зубчастими конструкціями, висхідними від архітектурних деталей (зубчасті цеглини, що вінчають міські стіни), властивих азійському містобудуванню.
Північновейський Лоян був зруйновано під час міжусобних війн кінця держави Тоба. Але ідеї, що намітилися в архітектурно-інженерному мистецтві V—VI ст., отримали подальший розвиток в епоху Тан (618—907)
Епоха Суй, Тан й Сун
Найповніше ідеї мистецтва Тоба втілившись у столиці нової імперії — Чан'ань. Лоян ж перетворився на її культурну столицю, статус обох міст передають їх назви — Західна столиця (Сіцзін 西京) й Східна столиця (Дунцзін 东京) відповідно.
Будівництво Східної столиці (як тоді став називатися Лоян) розпочалося ще при династії Суй (581—618) з ініціативи її другого імператора Ян-ді (605—618). Оскільки руїни північновейської столиці не підлягали відновленню, було обрано вільну земельну ділянку, що знаходилася приблизно за 20 км на захід від чжоуского Лояна. Новий Лоян було зведено усього за 2 роки. Він значно поступався за розмірами Чан'ань, але почасти повторював її композицію. В ньому також були присутнє «Найясніше місто» (Хуан-Чен 皇城), де були зосереджені урядові установи, й палацовий районн — «Палацове місто» (Гун-Чен 宫城). Північна та південна частини Лояну опинилися на різних берегах р. Лошуй, тим не менш, він теж мав не тільки єдину стіну (27,5 км), але й площу, яка тяжіє в плані до квадрата. Більш того, гирло річки перетворили у утворюючу вісь, розділили Лоян на північну (палацово-адміністративну) і південну (житлову) частини. У стіні, як і в Чан'ань, знаходилося 12 воріт, але вони були розташовані асиметрично: по троє воріт у східної і західної ділянок, а у південній і північній — двоє і четверо відповідно. Ще однією специфічною особливістю планування Лояна стало зміщення «Палацового міста» і «Найяснішого міста» до його північно—західного квадрату, що зруйнувало чіткість осьової побудови за винятком західної частини міста. По ній проходила магістраль, що вела від бічних південних воріт, через острів посередині річки, до центральних воріт «Найяснішого міста». Семіотика «Найяснішого міста» і «Палацового міста», обнесеного окремої стіною з 7 воротами (три — в південній ділянці стіни, по одному в західній та східній) базувалася на принципах осьової симетрії і тричастинної побудови. Перший з них знайшов втілення в головній магістралі, що проходить по «Найяснішому місту»: з боків від неї розташовувалися квартали адмінистративних установ. Тоді як у «Палацовому місті» усі головні будівлі знаходилися на осі «північ-південь». Тричастинна композиція виникала за рахунок співвіднесення «Палацового міста», що виступає архітектурною домінантою цієї частини Лояна, з двома шеренгами симетрично розташованих кварталів «Найяснішого міста». У південній частині Лояна була відтворена осередкова квартальна система, яка утворювалася 120 вулицями.
Лоян суттєво постраждав у ході заколотів і воєн кінця епохи Тан, а остаточно його зруйновано під час навали чжурчженей у 1130-х роках.
Сьогодення
Лише згодом за часів династій Юань та Мін почав потроху відроджуватися. Сьогодні він являє собою відносно невелике місто з населенням трохи приблизно 1 млн осіб з переважно сучасною забудовою.
Транспорт
Наприкінці березня 2021 року в місті запрацювала перша лінія метрополітену, до кінця року має запрацювати Лінія 2.
Цікавинки
- Храм Білого Коня (Баймаси)
- Комплекс храмів Гуанлінь
- Лоянський музей історичних саркофагів
Міста-побратими
Примітки
- https://www.tours.fr/action-municipale/364-jumelages-et-partenariats.htm#par2406
- https://www.plovdiv.bg/en/about-plovdiv/побратимени-градове/
- . Архів оригіналу за 16 липня 2021. Процитовано 16 липня 2021.
- . xinhuanet. Архів оригіналу за 31 березня 2021. Процитовано 21 листопада 2021.
Посилання
- citypopulation.de (англ.)
Джерела
- Steinhard N.Sh. Chinese Imperial City Planning. Homolulu, 1990
- Hill, John E. (2009) Through the Jade Gate to Rome: A Study of the Silk Routes during the Later Han Dynasty, 1st to 2nd Centuries CE. BookSurge, Charleston, South Carolina. .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Loyan kit 洛陽 pin Luoyang odne z najdavnishih mist Kitayu odna z istorichnih stolic Kitayu Chiselnist naselennya blizko 1 mln osib Loyan 洛阳 LoyanOsnovni dani34 39 31 pn sh 112 25 28 sh d 34 65867000002777587 pn sh 112 42447000002778168 sh d 34 65867000002777587 112 42447000002778168 Koordinati 34 39 31 pn sh 112 25 28 sh d 34 65867000002777587 pn sh 112 42447000002778168 sh d 34 65867000002777587 112 42447000002778168 Krayina Kitajska Narodna RespublikaRegion provinciya HenanStolicya dlya Dinastiya Han Dinastiya Czin Dinastiya Shidna Vej Dinastiya Vej Piznya Lyan d d i Shidna ChzhouMezhuye z susidni nas punktiChzhenchzhou Podil d d d d d d d d d d d d d d dPersha zgadka XI st do n e Plosha 15 208 km Naselennya 1 mln gustota 420 km2 osib km Visota NRM 144 mMista pobratimi Leskovac Okayama Tur 1982 1 Plovdiv 2 Tolyatti kviten 2000 Sukagava 1 serpnya 1993 Telefonnij kod 379 86 379Chasovij poyas UTC 8Nomeri avtomobiliv 豫CGeoNames 1801792OSM r3246491 RPoshtovi indeksi 471000 Miska vlada Mer mista Go HunchanVebsajt ly gov cn Mapa LoyanLoyan Kitajska Narodna Respublika LoyanLoyan Henan Loyan u VikishovishiGeografiyaZnahoditsya na pivnichnomu shodi provinciyi Henan u pravoberezhnij zoni serednoyi techiyi richki Huanhe Klimat Misto znahoditsya u zoni kotra harakterizuyetsya vologim subtropichnim klimatom Najteplishij misyac lipen iz serednoyu temperaturoyu 27 3 C 81 1 F Najholodnishij misyac sichen iz serednoyu temperaturoyu 1 S 33 8 F Klimat Loyana Pokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud Rik Serednya temperatura C 1 2 9 8 7 15 4 21 1 25 9 27 3 26 2 21 1 15 6 8 6 2 7 14 7 Norma opadiv mm 6 9 12 4 24 6 42 7 49 7 62 3 144 92 5 86 4 47 2 26 7 7 8 603 2 Dniv z opadami 3 4 2 6 2 8 5 7 9 8 2 12 5 11 11 5 9 6 2 2 9 91 1 Vologist povitrya 57 3 59 59 5 60 6 60 3 58 4 73 6 76 3 74 3 70 9 68 61 4 65 Dzherelo WeatherbaseAdministrativnij podilMiskij okrug podilyayetsya na 6 rajoniv 1 misto i 8 povitiv Karta Status Nazva Original Naselennya 2020 Rajon 老城区 252 165 Rajon 洛龙区 918 358 Rajon 西工区 369 165 Rajon 吉利区 69 142 Rajon 涧西区 718 807 Rajon 瀍河回族区 222 833 Misto 偃师市 545 632 Povit 汝阳县 434 770 Povit 洛宁县 386 124 Povit 栾川县 327 121 Povit 孟津县 416 845 Povit 新安县 483 375 Povit 嵩县 543 417 Povit 伊川县 792 841 Povit 宜阳县 576 104Istoriya ta opis kompleksuZasnuvannya Istoriya Loyana shodit do legendarnogo mista Loyi 洛 邑 stolici domenu Chzhou guna XI st do n e Za perekazami Loyi buv pershim v istoriyi Kitayu stolichnim mistom pobudovanim za zazdalegid rozroblenim planom de povnistyu vtileno starodavnij mistobudivnij kanon zasnovanij na ideyi kosmologichnoyi semantiki arhitekturnogo ansamblyu Mayuchi v plani pryamokutnu formu realizaciya uyavlen pro zemnij kvadrat vin zajmav ploshu majzhe 11 km j buv otochenij glinobitnoyu stinoyu zavdovzhki 3700 m z pivnochi na pivden ta 2890 m zi shodu na zahid Palac i uryadovi ustanovi tezh zajmali kvadratnu v plani ploshu j buli obneseni stinoyu Voni roztashovuvalisya chitko v jogo centri sho vidpovidalo uyavlennyam pro znahodzhennya volodarya u centri svitu U stinah palacu buli chotiri prohodi oriyentovani po chotiroh storonah svitu a v miskij stini 12 bram po tri v kozhnij z yiyi dilyanok roztashovani simetrichno po vidnoshennyu yak odin do odnogo tak i do vorit protilezhnoyi dilyanki stini Magistralna liniya sho bula roztashovana po osi pivnich pivden zavershuvalasya p yatma vorotami cherez yaki prohodit shlyah sho vede vid centralnih pivdennih vorit miskoyi stini do pivdennih vorit palacovogo kompleksu Usi budivli palacovo uryadovogo ansamblyu perebuvali abo na cij osi abo z bokiv vid neyi utvoryuyuchi kompoziciyu pobudovanu za principom dzerkalnoyi simetriyi Chasi Han Z 770 roku do n e Loyi stav stoliceyu imperiyi Chzhou odnak proces administrativno teritorialnogo rozpadu krayini pereshkodiv jogo podalshomu arhitekturnomu rozvitku Principovo nove arhitekturno planuvalne vtilennya Loyan otrimav u I st n e koli na misci starodavnogo mista bula zvedena stolicya imperiyi Piznya Shidna Han 25 220 222 Roztashovuyuchis na ploshi 14 km teper vin mav pryamokutnu u plani formu protyazhnist pivnichnoyi dilyanki miskoyi stini stanovila 3700 m shidnoyi 3895 m zahidnoyi 4200 m i pivdennoyi 2460 m Visota stini syagala 5 7 m ale shirina yiyi dilyanok serjozno rozriznyalasya zalezhno vid yih prostorovih oriyentacij Pivnichna j zahidna dilyanki mali shirinu bilya osnovi 25 30 j 20 m shidna ta pivdenna 10 14 m Kistyak morfologichnoyi strukturi Loyana utvoryuvali zamist sucilnoyi sitki vulic sho peretinayutsya dva kvartali sho zajmali kvadratnu u plani ploshu j buli obneseni okremimi stinami z chotirma oriyentovanimi po chotiroh chastinah svitu vorotami Vnutrishnye planuvannya kozhnogo kvartalu buduvalosya vihodyachi z osi pivnich pivden ta principu dzerkalnoyi simetriyi Zovnishnya miska stina yak i ranishe mala 12 vorit ale kolishnya shema yihnogo roztashuvannya tezh bula porushena U pivdennij chastini stini roztashovuvalisya chetvero vorit a u pivnichnij dvoye III stolittya Pislya zagibeli dinastiyi Piznya Han Loyan zalishavsya stolichnim mistom uprodovzh usogo III stolittya Spochatku carstva Vej 220 265 periodu Tricarstva 220 280 potim dinastiyi Zahidna Czin 265 316 Vejskij Loyan bulo vidbudovano pravlinnya drugogo volodarya Min di 227 239 ta z urahuvannyam mistobudivnoyi modeli zadanoyi starodavnim Loyi Palacovij ansambl bulo znovu rozmisheno u centri mista j ohopleno okremoyu stinoyu Ale u miskij stini cogo razu bulo zrobleno ne 12 a 13 vorit znovu z yavnim porushennyam yihnoyi kolishnoyi simetriyi u pivdennij i zahidnij dilyankah znahodilisya po 4 vorit u pivnichnij 2 u shidnij 3 vorit Krim togo na teritoriyi Loyanu vpershe bula chitko vidilena hramova zona Vona skladalasya z troh vivtariv roztashovuvalasya u pivnichno shidnomu kuti Vlada Zahidnoyi Czin utrimalisya vid yakihos suttyevih zmin planuvannya stolici obmezhivshis dobudovoyu stin miskih vorit ta peretvorennyam hramovoyi zoni v samostijnij arhitekturnij kompleks jogo bulo ohopleno stinoyu a takozh vin otrimav samostijnu nazvu Czinyunchen 金 镛 成 Pivnichna Vej U 311 pid chas vtorgnennya vijskami syunnu Loyan bulo povnistyu zrujnovano Jogo vidrodzhennya vidbulosya vzhe naprikinci V st zavdyaki kulturno idejnoyi politici chergovih volodariv derzhavi Pivnichna Vej 386 534 zasnovanogo narodnistyu toba Vidpovidno do provedenogo nim kursa na kitayizaciyi svoyeyi derzhavi u 495 roci bulo prijnyato rishennya pro perenesennya stolici u starodavnij stolichnij rajon Hocha spravzhnij viglyad pivnichnovejskogo Loyana viklikaye chimalo superechok sered fahivciv prijnyato vvazhati sho v jogo planuvanni ostatochno zatverdilasya shema u yakij dominuvav princip osovoyi simetriyi Zgidno z piznishimi opisami j kreslennyami misto podilyalosya na pivnichnu ta pivdennu polovini kordon mizh yakimi prohodila po vulici sho tyaglasya vid zahidnih Syajvo men 西 阳 门 do shidnih Dun yan men 东阳 门 vorit Imperatorska rezidenciya roztashovuvalasya v jogo pivnichnij chastini zajmayuchi ploshu priblizno 1 km 1 10 teritoriyi stolici Inshu arhitekturnu vis utvoryuvala magistral sho prohodila vid pivdennih miskih vorit j dilila Loyan na zahidnu ji shidnu polovini po obidvi storoni vid yakoyi roztashovuvalisya administrativni budivli Vsya insha teritoriya pivdennoyi chastini bula zajnyata zhitlovimi kvartalami sho utvoryuyut merezhu z pryamokutnimi oseredkami i chislennimi buddijskimi hramami Krim tradicijnih kitajskih planuvalnih principiv pivnichna mistobudivna praktika uvibrala chimalo zapozichen z arhitekturi derzhav Serednoyi Aziyi Najsuttyevishi zmini vidbulisya u konstrukciyi miskoyi stini yiyi stali oblyamovuvati po verhnomu zrizu azhurnimi zubchastimi konstrukciyami vishidnimi vid arhitekturnih detalej zubchasti ceglini sho vinchayut miski stini vlastivih azijskomu mistobuduvannyu Pivnichnovejskij Loyan buv zrujnovano pid chas mizhusobnih vijn kincya derzhavi Toba Ale ideyi sho namitilisya v arhitekturno inzhenernomu mistectvi V VI st otrimali podalshij rozvitok v epohu Tan 618 907 Epoha Suj Tan j Sun Najpovnishe ideyi mistectva Toba vtilivshis u stolici novoyi imperiyi Chan an Loyan zh peretvorivsya na yiyi kulturnu stolicyu status oboh mist peredayut yih nazvi Zahidna stolicya Siczin 西京 j Shidna stolicya Dunczin 东京 vidpovidno Budivnictvo Shidnoyi stolici yak todi stav nazivatisya Loyan rozpochalosya she pri dinastiyi Suj 581 618 z iniciativi yiyi drugogo imperatora Yan di 605 618 Oskilki ruyini pivnichnovejskoyi stolici ne pidlyagali vidnovlennyu bulo obrano vilnu zemelnu dilyanku sho znahodilasya priblizno za 20 km na zahid vid chzhouskogo Loyana Novij Loyan bulo zvedeno usogo za 2 roki Vin znachno postupavsya za rozmirami Chan an ale pochasti povtoryuvav yiyi kompoziciyu V nomu takozh buli prisutnye Najyasnishe misto Huan Chen 皇城 de buli zoseredzheni uryadovi ustanovi j palacovij rajonn Palacove misto Gun Chen 宫城 Pivnichna ta pivdenna chastini Loyanu opinilisya na riznih beregah r Loshuj tim ne mensh vin tezh mav ne tilki yedinu stinu 27 5 km ale j ploshu yaka tyazhiye v plani do kvadrata Bilsh togo girlo richki peretvorili u utvoryuyuchu vis rozdilili Loyan na pivnichnu palacovo administrativnu i pivdennu zhitlovu chastini U stini yak i v Chan an znahodilosya 12 vorit ale voni buli roztashovani asimetrichno po troye vorit u shidnoyi i zahidnoyi dilyanok a u pivdennij i pivnichnij dvoye i chetvero vidpovidno She odniyeyu specifichnoyu osoblivistyu planuvannya Loyana stalo zmishennya Palacovogo mista i Najyasnishogo mista do jogo pivnichno zahidnogo kvadratu sho zrujnuvalo chitkist osovoyi pobudovi za vinyatkom zahidnoyi chastini mista Po nij prohodila magistral sho vela vid bichnih pivdennih vorit cherez ostriv poseredini richki do centralnih vorit Najyasnishogo mista Semiotika Najyasnishogo mista i Palacovogo mista obnesenogo okremoyi stinoyu z 7 vorotami tri v pivdennij dilyanci stini po odnomu v zahidnij ta shidnij bazuvalasya na principah osovoyi simetriyi i trichastinnoyi pobudovi Pershij z nih znajshov vtilennya v golovnij magistrali sho prohodit po Najyasnishomu mistu z bokiv vid neyi roztashovuvalisya kvartali administrativnih ustanov Todi yak u Palacovomu misti usi golovni budivli znahodilisya na osi pivnich pivden Trichastinna kompoziciya vinikala za rahunok spivvidnesennya Palacovogo mista sho vistupaye arhitekturnoyu dominantoyu ciyeyi chastini Loyana z dvoma sherengami simetrichno roztashovanih kvartaliv Najyasnishogo mista U pivdennij chastini Loyana bula vidtvorena oseredkova kvartalna sistema yaka utvoryuvalasya 120 vulicyami Loyan suttyevo postrazhdav u hodi zakolotiv i voyen kincya epohi Tan a ostatochno jogo zrujnovano pid chas navali chzhurchzhenej u 1130 h rokah Sogodennya Lishe zgodom za chasiv dinastij Yuan ta Min pochav potrohu vidrodzhuvatisya Sogodni vin yavlyaye soboyu vidnosno nevelike misto z naselennyam trohi priblizno 1 mln osib z perevazhno suchasnoyu zabudovoyu TransportNaprikinci bereznya 2021 roku v misti zapracyuvala persha liniya metropolitenu do kincya roku maye zapracyuvati Liniya 2 CikavinkiHram Bilogo Konya Bajmasi Kompleks hramiv Guanlin Loyanskij muzej istorichnih sarkofagivMista pobratimiOkayama Yaponiya Tur Franciya Sukagava Yaponiya Kasihara Yaponiya Myanyan Kitaj La Kross SShA Plovdiv Bolgariya Tolyatti RosiyaPrimitkihttps www tours fr action municipale 364 jumelages et partenariats htm par2406 https www plovdiv bg en about plovdiv pobratimeni gradove Arhiv originalu za 16 lipnya 2021 Procitovano 16 lipnya 2021 xinhuanet Arhiv originalu za 31 bereznya 2021 Procitovano 21 listopada 2021 Posilannyacitypopulation de angl DzherelaSteinhard N Sh Chinese Imperial City Planning Homolulu 1990 Hill John E 2009 Through the Jade Gate to Rome A Study of the Silk Routes during the Later Han Dynasty 1st to 2nd Centuries CE BookSurge Charleston South Carolina ISBN 978 1 4392 2134 1