Дина́стія Ці́нь (кит. 秦朝, пін. Qíncháo) — династія і держава в Китаї, що існувала у 221 до н. е. — 206 до н. е. Заснована першим китайським імператором Ши Хуан-ді, який відновив єдину централізовану державу внаслідок анексії існуючих шести держав: Хань, Вей, Чжао, Чу, Янь і Ці, поклавши край так званому періоду «Семи царств», що тривав майже 800 років. Імператор мав титул — Перший величний правитель Цінь. Згідно з його наказами почала розбудовуватися централізована держава, у якій правителями були чиновники, а не аристократія. Країну поділили на округи і повіти. Реформа передбачила уніфікацію виміру ваги, простору, грошей, а також письма. Внаслідок цього полегшилась торгівля і усунулись регіональні відмінності. Династія Хань замістила Цінь у 206 до н. е.
Цінь | ||||
| ||||
![]() | ||||
Столиця | Сяньян | |||
Мови | китайська | |||
Форма правління | Монархія | |||
Історія | ||||
- Об'єднання Китаю | 221 до н. е. | |||
- Здача Лю Бану | 206 до н. е. | |||
|
Передумови створення імперії
Створення імперії було логічним завершенням складного і тривалого процесу посилення інтегруючих доцентрових тенденцій у провідних чжоуських царствах. В середині ІІІ ст. до н. е. територія сучасного Китаю була розділена на декілька великих держав. Цей період китайської історії називають «Епохою Воюючих царств». Війни були досить жорстокими, а конкуренція такою, що лише найсильніші політичні утворення залишилися на карті.
З середини IV ст. до н. е. поміж сильних царств різко вирізняється околичне північно-західне царство Цінь. Раніше воно не брало активної участі в міжусобній боротьбі і вважалося порівняно досить слабким поміж «семи сильніших». Причина його посилення — проведені одним із засновників школи легізму (фацзя) Шан Яном (390—338 до н. е.) реформи в усіх сферах життєдіяльності. Основна ідея школи — рівність усіх перед Законом і правителем, що спричинило роздавання титулів не за народженням, а за реальними заслугами, згідно з чим будь-який простолюдин мав право дослужитися до першого міністра. Шан Ян, виходець зі збіднілої аристократичної сім'ї царства Вей, залишив батьківщину, і в 361 до н. е. подався служити до монарха царства (посмертне ім'я — Цюй Лян), при якому був першим радником. Закони Шан Яна захищали інтереси заможних господарств, що вийшли з общини. При ньому могутність спадкових знатних родин була підірвана одноманітним адміністративним розділом держави. Дрібні територіальні одиниці — п'яти- і десятидворки — були поєднані круговою порукою; в разі провини однієї особи всі члени групи ставали державними рабами — чим було розширено контингент осіб, поневолених державою за кримінальним законом. Уніфікація Шан Яном мір ваги, довжини і об'єму, а також монетна реформа стимулювали розвиток ринкових відносин. Замість податку з урожаю Шан Ян ввів податок з площі оброблюваної землі, переклавши всі збитки від стихійних лих з казни на плечі землероба. Він спирався на нову знать, не пов'язану з родовитим походженням, і на заможні прошарки общини, для яких відкрилися можливості придбання полів і рабів. Держава Цінь перетворювалася на власника землі і рабовласника. Основну увагу уряд Шан Яна приділяв підвищенню продуктивності сільськогосподарського виробництва і розвитку військової справи. Вперше в історії Китаю Шан Ян закріпив приватну власність на землю. За заслуги отримав область Шан. У 338 до н. е., після смерті Цюй Ляна був звинувачений у зраді. Втік до царства Вей, згодом в область Шан, що належала йому, де створив власну армію. Був розбитий в битві і страчений.
Ідеї Шан Яна мали величезний влив не лише на його сучасників, але і на наступні покоління. Завдяки їх впровадженню в життя, цінським царям менш ніж за сто років вдалося перетворити свою державу на наймогутніше з «Семи Воюючих Царств», що дозволило Цінь Шихуанді об'єднати Китай під владою Цінь. Цей процес багато в чому був стимульований активною діяльністю реформаторів-легістів, які виступали як проти відцентрових тенденцій спадкової знаті, так і проти тих, хто послаблював централізовану структуру діяльності приватних власників, «користолюбців», лицарів «другорядних» занять (за визначенням Шан Яна).
Під прапором легізму, теорія якого була докладно розроблена в різних варіантах, включаючи «Мистецтво адміністрації» Шень Бухая (400—337 до н. е.) і всеосяжну концепцію (288—233 до н. е.), почала утворюватися нова імперія, її основні принципи та інститути. За короткий час правління династії Цінь розрізнені царства було об'єднано, воно стало єдиною країною, яка сьогодні має назву Китай. То був час зведення Великого китайського муру, будівництва небувалої кількості палаців і доріг. В епоху Цінь закладено принципи управління Китаю на декілька сторіч уперед.
Цінь Шихуанді — перший імператор Китаю
Цінь Шихуанді (259-210 до н. е.) — правитель царства Цінь (з 259 до н. е.), який почав завершення багатовікової епохи Воюючих Царств. До 259 до н. е. він впровадив одноосібне панування на всій території Внутрішнього Китаю і увійшов в історію як правитель першої централізованої китайської держави. Заснована ним династія Цінь, що планувала володіти Китаєм впродовж 10 тисяч поколінь, була повалена за кілька років після його смерті.
Ранні роки
Їн Чжен, майбутній імператор, народився в 259 до н. е., в Ханьдані (у князівстві Чжао), де його батько, Чжуан Сянван, був заручником. Після народження він отримав ім'я Чжен («перший»). Його мати — наложниця, яка, за деякими переказами, перебувала у інтимних стосунках з впливовим придворним Люй Бувеєм.
У 13 років Чжен став цінським правителем, натомість до 21 року вважався неповнолітнім, а всіма справами керував Люй Бувей як регент і перший міністр. Майбутній імператор увібрав популярну на той час тоталітарну ідеологію легізму, найяскравішим представником якого був Хань Фей.
Державний устрій царства Цінь визначали потужна воєнна машина і численна бюрократія. Держава Цінь була наймогутнішою в Піднебесній. Все прямувало до об'єднання Китаю на чолі з цією династією. Проте, хоча Цінь і значно розширила свої володіння за рахунок інших царств, вони ще залишалися досить сильними. У 241 до н. е. царства Вей, Хань, Чжао і Чу уклали проти Цінь новий військовий союз, але і їх об'єднані війська також зазнали поразки. Цінцям також протистояли ще Янь і Ці — тобто шість царств, всі інші загинули в ході міжусобних воєн.
У 238 до н. е., коли Їн Чжен зійшов на цінський престол, йому вдалося розбити всіх ворогів поодинці, захоплюючи одну територію за іншою протягом сімнадцятирічних безперервних воєн. У 32 роки він оволодів тим князівством, у якому народився, тоді ж померла його мати. Кожну захоплену столицю він наказував знищувати . У 221 до н. е. Цінь завоювало останнє самостійне царство — Ці на Шаньдунському півострові, Їн Чжен у 39 років вперше в історії об'єднав увесь Китай.
Титул першого імператора
Безпрецедентна могутність правителя імперської ери вимагала введення нової титулатури. Цінь Шихуанді буквально означає «імператор-основоположник [династії] Цінь». Старе найменування «ван», що перекладається як «монарх, князь, цар», було вже не прийнятним: з послабленням Чжоу титул вана девальвувався. До утворення нового титулу терміни хуан 皇 («володар, найясніший») і ді 帝 («імператор») застосовувалися окремо.
Їх об'єднання мало наголосити на єдиновладності правителя нового типу. Створений таким чином імператорський титул існував до Сіньхайської революції 1912 року, аж до завершення імперської ери. Його застосовували як ті династії, влада яких поширювалася на всю Піднебесну, так і ті, що лише прагнули до об'єднання її частин під своїм керівництвом.
Правління об'єднаним Китаєм
Колосальна кампанія з об'єднання Піднебесної була завершена в 221 до н. е., після чого за указом імператора у населення країни було вилучено зброю, з якої було наказано відлити дзвони і великі бронзові статуї. Новий імператор провів ряд реформ для закріплення завойованої єдності: під гаслом «всі колісниці з віссю єдиної довжини, всі ієрогліфи — стандартного написання» було створено єдину мережу шляхів, скасовано розрізнені системи ієрогліфіки підкорених царств, введено єдину грошову систему, а також систему міри і ваги.
Столицею імперії було обрано Сяньян у вічних цінських володіннях, недалеко від сучасного Сіаня. Туди було переведено чиновників і вельмож всіх захоплених держав (близько 120 тис. сімей спадкової знаті.
Величезну країну була знову розмежовано на 36 великих областей, кордони яких не збігалися з рамками колишніх царств і князівств. На чолі кожної області поставили губернатора. Області поділили на повіти, що мали начальників, а повіти — на волості, кожна з яких включала кілька десятків сіл.
Велику увагу було приділено організації центральної адміністрації. На чолі імперії було двоє міністрів, один з яких (Лі Си) відігравав головну роль. Цим міністрам підкорялося кілька центральних відомств, у яких були відповідні підрозділи в областях. Так, главі воєнного відомства підпорядковувалися воєначальники областей і великий штат чиновників центрального апарату, що належали до відділів і департаментів. Приблизно такою ж була і структура інших відомств — фінансів, царсько-державного господарства, судового, обрядового і деяких інших, включаючи верховну прокуратуру, яка здійснювала централізований нагляд за всіма відомствами і особовим складом апарату адміністрації країни . Всі чиновники і особи, що стояли нижче від них, суворо розрізнялися за своїм місцем у системі не лише посад, але і рангів. Їх було 20, перші 8 могли мати прості люди, які отримували їх залежно від віку, соціально-родинного становища і заслуг, а також шляхом купівлі або у винагороду. Решта (аж до найвищих, 19—20-го, володарями яких в імперії були одиниці) були чиновницькими рангами, які надавали за вислугу і заслуги.
У суворій відповідності до принципів легізму було остаточно централізовано редистрибутивну систему імперії. Всі численні чиновники, аж до найвищих, отримували за свою працю твердо фіксовану платню з державних сховищ, найчастіше натурою, у вигляді встановленої і залежної від посади і рангу кількості зерна. Лише окремі представники 19—20-го рангів мали право на харчування, тобто на стягування податків з селян певною подарованою їм в умовне володіння території, але при цьому адміністративної влади тут не мали, їх права обмежувалися лише стягуванням податків.
Суворо централізованою і добре організованою була і система різноманітних і досить важких державних повинностей, чи то гігантські будівельні роботи, чи обов'язок забезпечувати армію, постачання харчів і спорядження, участь у суспільних роботах на місцях тощо Принцип кругової поруки, заснований ще Шан Яном, набув більш розширеного тлумачення, ніж раніше: він торкався тепер не лише селян, але також і тих, які рекомендували будь-кого на посаду чиновників, що обмежувало непотизм, тобто прагнення влаштувати на вигідне місце бездарного і нездібного родича або приятеля.
Було уніфіковано монету, виплавка якої перетворилася на державну монополію, дозволено відкуп від повинностей і покарань, а також покупка рангів, аби зайві статки власників надходили в казну. Частину найзаможніших торговців переселили з їхніх рідних місць; великі відкупники, які займалися солеварінням, залізоплавильною справою і т. ін., були під контролем влади. Крім того, у державі існувала мережа великих казенних майстерень, на яких у порядку відбуття повинностей або за вироками суду (державне рабство злочинців), а також за наймом працювали ремісники, у тому числі і власники приватних майстерень.
Досить жорсткою була система легістського законодавства аж до знищення всіх родичів злочинця за трьома лініями родинності — батька, матері і дружини — за особливі злочини. За менш тяжкі очікувало фізичне скалічення або державне рабство.
Слід зазначити, що вся описана система реформ і нововведень в цілому мала чималий ефект, причому досить швидко. Суворо організована на засадах принципів казармової муштри держава змогла за короткий термін здійснити ряд грандіозних проектів. Для захисту від кочівників півночі було зведено Великий мур — одне з найвеличніших чудес світу. Грандіозним було і будівництво столиці з її колосальним палацовим комплексом Ефангун, не кажучи вже про спорудження імператорської гробниці, про яку джерела розповідають усілякі дива.
Кінець життя
Упродовж останніх десяти років свого життя імператор рідко бував у своїй столиці. Він постійно інспектував різні куточки держави, приносячи жертви в місцевих храмах, сповіщаючи місцеві божества про свої досягнення і зводячи стели з самовихваляннями. Об'їздами власних володінь імператор поклав початок традиції монарших сходжень на гору Тайшань. Він же першим із китайських правителів вийшов на морський берег.
Як можна зрозуміти з «Ши цзі» ханського історика Сима Цяня, найбільше імператора непокоїли думки про власну смерть. Під час своїх мандрів він знайомився з чарівниками і ведунами, сподіваючись дізнатися від них таємницю еліксиру безсмертя. У 219 до н. е. він спорядив на пошуки експедицію до островів Східного Моря (ймовірно, до Японії).
Конфуціанські учені вбачали в цьому порожні забобони, за що жорстоко поплатилися: як свідчить легенда, імператор наказав закопати 460 з них живцем у землю. У 213 до н. е. Лі Си переконав імператора спалити всі книги, за винятком тих, що стосувалися сільського господарства, медицини і ворожіння. Крім того, не чіпали книги з імператорських зборів і хроніки цінських правителів.
В останні роки життя, зневірившись у перспективі отримання безсмертя, Цінь Шихуанді все рідше об'їжджав кордони своєї держави, відгородившись від світу у величезному палацовому комплексі. Уникаючи спілкування зі смертними, імператор сподівався, що в ньому бачитимуть божество. Замість цього, тоталітарне правління першого імператора спричиняло зростання числа невдоволених. Розкривши три змови, імператор не міг довіряти жодному зі своїх наближених.
Смерть Цинь Шихуана в 210 до н. е. настала під час поїздки країною, в якій його супроводжували його молодший син Ху Гань, начальник канцелярії Чжао Гао і головний радник Лі Си. Боячись заворушень, вони приховали смерть імператора і, вступивши в змову, сфабрикували від його імені лист, в якому престолонаступником оголошувався не старший син 扶蘇, а молодший — Хухай. У цьому ж листі містився наказ про «дарування почесної смерті» Фусу і воєначальникові Мен Тяню.
Хухай в 21-річному віці вступив на трон під ім'ям Ер Шихуанді, проте фактично залишався маріонеткою Чжао Гао і за три роки був змушений вчинити самогубство за його ж наказом.
В імперії почалися повстання, очолювані Чень Шеном, У Гуаном і Лю Баном (кін. 209 — поч. 208 до н. е.). У жовтні 207 до н. е. столицю імперії Сяньян було взято армією Лю Бана, проголошеного імператором. Він став засновником династії Хань.
Теракотова армія
Ніщо не ілюструє могутність Цінь Шихуанді ліпше, аніж розміри похоронного комплексу, який було зведено ще за життя імператора. Спорудження гробниці почалося відразу після утворення імперії неподалік від нинішнього м.Сіаня. За свідченням Сима Цяня, до створення мавзолею було залучено понад 700 000 робітників і ремісників, і тривало воно 38 років. Периметр зовнішньої стіни поховання станови 6 км.
Курган з похованням першого імператора було ідентифіковано археологами лише в 1974 році, тоді з'ясувалося, що гора Лішань — це рукотворний некрополь. Його вивчення триває і досі, причому місце поховання імператора ще чекає на розкриття. Курган вінчало якесь пірамідальне приміщення, де, за однією з версій, душа покійного мала здійнятися у небо.
Для супроводу імператора в потойбічному світі було створено численне теракотове військо. Воїнів і коней цієї армії було зроблено в різних куточках Китаю. Армія глиняних воїнів покоїться в бойовому шикуванні у паралельних склепах глибиною від 4 до 8 м за 1,5 км на схід від гробниці власне імператора. На цей час археологи звільнили від ґрунту близько 1500 статуй. Фігури воїнів є справжніми витворами мистецтва, оскільки виконані в індивідуальному порядку, вручну і з використанням різних методик, їх тіла раніше мали яскраве забарвлення. Кожна окрема статуя має свої унікальні риси і навіть вирази обличчя. Представлені воїни відрізняються за рангом (офіцери, рядові солдати) та озброєнням (спис, арбалет або меч). Окрім глиняних статуй, в 1980 за 20 м від гробниці імператора було виявлено дві бронзові колісниці, кожна з яких складається з понад 300 деталей. Колісниці запряжені четвірками коней, збруя яких містить золоті і срібні елементи. Незабаром після смерті імператора його гробницю пограбували, а пожежа, спричинена грабіжниками, призвела до обвалу стелі, поховавши багатотисячне глиняне військо у вологому ґрунті на більш ніж дві тисячі років. Окрім цього, достеменно невідомо, скільки ще глиняних воїнів спочиває навколо усипальні стародавнього імператора.
І хоча замість живих воїнів у розріз звичній традиції спільно з імператором було поховано їхні глиняні копії, що деякими фахівцями розцінюється як вельми прогресивний крок, не слід забувати, що окрім статуй воїнів разом з Цінь Шихуанді було закопано за різними оцінками до 70 тисяч (!) робітників разом зі своїми родинами, а також близько трьох тисяч наложниць.
Комплекс гробниці Цінь Шихуанді першим поміж китайських об'єктів було внесено ЮНЕСКО до Реєстру об'єктів світової культурної спадщини.
Великий китайський мур
Це найграндіозніше спорудження давнини за більше ніж дві тисячі років свого існування не одноразово ремонтувалося і перебудовувалося: до нього приєднували нові ділянки і здійснювали додаткові відгалуження. На сьогодні загальна довжина всіх ліній Великого китайського муру становить 6 324,72 км, первинна довжина дорівнювала майже 3 000 км.
Основна частина споруди з усіма охоронними баштами, сигнальними вежами і гарнізонними поселеннями набула своїх форм за правління імператора Цінь Шихуанді.
Зазвичай існує думка, що Мур зводили з метою захисту від набігів північних кочових племен. Справді, на Китайське царство здавна здійснювали набіги степові племена, але для захисту від них ще задовго до Цінь Шихуанді будували земляні вали. Під час правління цього імператора племена на північ від Китаю були слабкими і розрізненими і у той час суттєвих проблем вже не складали На думку низки дослідників, Великий китайський мур мав слугувати крайньою північною лінією можливої експансії власне китайців, він повинен був уберегти підданих Піднебесної імперії від злиття з варварами і переходу до напівкочового способу життя. Мур мав чітко зафіксувати кордони китайської цивілізації, сприяти консолідації єдиної імперії, тільки-но створеної з низки завойованих царств і лише захисних валів було для цього замало.
Давня легенда розповідає про душу сплячого імператора Цінь Шихуанді, яка здійнялася на Місяць і звідти поглянула на землю. З надхмарних висот Китайська імперія здалася їй маленькою крапкою, і стискалася тоді душа імператора, побачивши беззахисність Піднебесної. Саме тоді і народилася у нього думка звести мур, який би оточив всю державу, зробив би її «єдиною сім'єю», заховав би від жорстоких варварів.
У 221 до н. е. за наказом імператора на північний кордон спорядили армію (30 0000 людей) на чолі з воєначальником Мен Тянем, на якого і було покладено всі обов'язки. Він мав не лише об'єднати існуючі до цього окремі земляні вали, заповнивши розриви між ними. Слід було звести принципово нову споруду з каменю й цегли з фортифікаційними укріпленнями. Значна частина муру повинна була проходити гірськими районами, доступ до яких був досить складним.
Мен Тянь в безпосередній близькості від муру, що зводився, створив по всій її довжині 34 бази, пов'язані з південними шляхами країни. Під суворою охороною на ці бази доправляли незліченні обози з будівельними матеріалами і продуктами харчування, а також мобілізованих селян. Звідти все це розподілялося по гарнізонних селищах, які розташовувалися неподалік від баз і в яких мешкали будівельники.
Реконструкція колишніх земляних валів і безпосереднє зведення муру починалися зі спорудження башт, яких було 25 000. Вони відрізнялися за своїми розмірами і будувалися з різного матеріалу, але кожна являла собою грандіозну піраміду шириною і висотою близько 12 м. Одну від одної їх відділяла відстань у «два польоти стріли», а об'єднувалися товстою прямовисною стіною, висота якої становила приблизно 7 м, а ширина була такою, що нею могла вільно пройти шеренга з восьми чоловік.
Існує цікава легенда про те, як було проведено лінію кордону. Імператор Цінь Шихуанді мав чарівного білого коня, який легко долав гори і доли. Верхи на ньому власне ж імператор проїхав трасою майбутнього кордону, і там, де кінь спотикався (а це відбувалося тричі впродовж 500 м), — зводили башту.
Спорудження Великого китайського муру в основному було завершено до 213 до н. е. На його будівництві було зайнято не менше 3 000 000 осіб, тобто мало не кожна друга людина. При щонайменшому прояві невдоволеності чи непокори людей споряджали на будівництво. За свідченням давнього китайського історика Бань Гу, «всі шляхи було загачено осудженими в яскраво-червоному одязі, а в'язниці переповнені в'язнями, немов базари з людьми» Мобілізовані селяни, відірвані від своїх родин, голодні і холодні, гарували і тому довго не витримували. На зміну їм присилали нових, на яких чекала така ж доля. «Найдовшим цвинтарем світу» називають Мур: тут поховано 400 000 осіб. Династія Хань замістила Цінь у 206 до н. е.
Проблема історіографічного відображення
Більшість традиційних джерел, що містять відомості про династію Цінь, належать до наступної династії, Хань. Негативне відбиття Цінь, за думкою деяких сучасних науковців, могло стати результатом антицінської пропаганди. Див., наприклад, Спалення книг та поховання книжників: існують сумніви, що акція «спалення книг» та знищення вчених відбулася взагалі, або мала ті розміри, що їй було приписано за часів Хань.
Серія археологічних знахідок 20 століття суттєво надала науковцям більше матеріалів з історії Цінь ніж все те, що містилося у традиційних джерелах.
Примітки
- Birth of an empire, 2013:1-2.
Джерела та література
Династія Цінь // 『日本大百科全書』 [Енциклопедія Ніппоніка]. — 第2版. — 東京: 小学館, 1994—1997. — 全26冊. (яп.)
- Крижанівський О. П. Історія стародавнього Сходу: Курс лекцій. — К. : Либідь, 1996.
- Крижанівський О. П. Історія стародавнього Сходу: Підручник. — К. : Либідь, 2000-2002-2006. — 592 с. — .
- Рубель В. А. Історія середньовічного Сходу: Курс лекцій: Навч. посібник. — К. : Либідь, 1997. — 462 с. — .
- Yuri Pines, Gideon Shelach, Lothar von Falkenhausen, Robin D.S. Yates (eds.). Birth of an Empire: The State of Qin Revisited, 2013.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ne slid plutati z dinastiyeyu Czin sho pravila v Kitayi u 1115 1234 rokah Ne slid plutati z dinastiyeyu Cin sho pravila v Kitayi u 1636 1912 rokah Dina stiya Ci n kit 秦朝 pin Qinchao dinastiya i derzhava v Kitayi sho isnuvala u 221 do n e 206 do n e Zasnovana pershim kitajskim imperatorom Shi Huan di yakij vidnoviv yedinu centralizovanu derzhavu vnaslidok aneksiyi isnuyuchih shesti derzhav Han Vej Chzhao Chu Yan i Ci poklavshi kraj tak zvanomu periodu Semi carstv sho trivav majzhe 800 rokiv Imperator mav titul Pershij velichnij pravitel Cin Zgidno z jogo nakazami pochala rozbudovuvatisya centralizovana derzhava u yakij pravitelyami buli chinovniki a ne aristokratiya Krayinu podilili na okrugi i poviti Reforma peredbachila unifikaciyu vimiru vagi prostoru groshej a takozh pisma Vnaslidok cogo polegshilas torgivlya i usunulis regionalni vidminnosti Dinastiya Han zamistila Cin u 206 do n e Cin 221 do n e 206 do n e Cin istorichni kordoni na kartiCinska imperiya u 210 do n e Stolicya Syanyan Movi kitajska Forma pravlinnya Monarhiya Istoriya Ob yednannya Kitayu 221 do n e Zdacha Lyu Banu 206 do n e Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Dinastiya CinPeredumovi stvorennya imperiyiStvorennya imperiyi bulo logichnim zavershennyam skladnogo i trivalogo procesu posilennya integruyuchih docentrovih tendencij u providnih chzhouskih carstvah V seredini III st do n e teritoriya suchasnogo Kitayu bula rozdilena na dekilka velikih derzhav Cej period kitajskoyi istoriyi nazivayut Epohoyu Voyuyuchih carstv Vijni buli dosit zhorstokimi a konkurenciya takoyu sho lishe najsilnishi politichni utvorennya zalishilisya na karti Z seredini IV st do n e pomizh silnih carstv rizko viriznyayetsya okolichne pivnichno zahidne carstvo Cin Ranishe vono ne bralo aktivnoyi uchasti v mizhusobnij borotbi i vvazhalosya porivnyano dosit slabkim pomizh semi silnishih Prichina jogo posilennya provedeni odnim iz zasnovnikiv shkoli legizmu faczya Shan Yanom 390 338 do n e reformi v usih sferah zhittyediyalnosti Osnovna ideya shkoli rivnist usih pered Zakonom i pravitelem sho sprichinilo rozdavannya tituliv ne za narodzhennyam a za realnimi zaslugami zgidno z chim bud yakij prostolyudin mav pravo dosluzhitisya do pershogo ministra Shan Yan vihodec zi zbidniloyi aristokratichnoyi sim yi carstva Vej zalishiv batkivshinu i v 361 do n e podavsya sluzhiti do monarha carstva posmertne im ya Cyuj Lyan pri yakomu buv pershim radnikom Zakoni Shan Yana zahishali interesi zamozhnih gospodarstv sho vijshli z obshini Pri nomu mogutnist spadkovih znatnih rodin bula pidirvana odnomanitnim administrativnim rozdilom derzhavi Dribni teritorialni odinici p yati i desyatidvorki buli poyednani krugovoyu porukoyu v razi provini odniyeyi osobi vsi chleni grupi stavali derzhavnimi rabami chim bulo rozshireno kontingent osib ponevolenih derzhavoyu za kriminalnim zakonom Unifikaciya Shan Yanom mir vagi dovzhini i ob yemu a takozh monetna reforma stimulyuvali rozvitok rinkovih vidnosin Zamist podatku z urozhayu Shan Yan vviv podatok z ploshi obroblyuvanoyi zemli pereklavshi vsi zbitki vid stihijnih lih z kazni na plechi zemleroba Vin spiravsya na novu znat ne pov yazanu z rodovitim pohodzhennyam i na zamozhni prosharki obshini dlya yakih vidkrilisya mozhlivosti pridbannya poliv i rabiv Derzhava Cin peretvoryuvalasya na vlasnika zemli i rabovlasnika Osnovnu uvagu uryad Shan Yana pridilyav pidvishennyu produktivnosti silskogospodarskogo virobnictva i rozvitku vijskovoyi spravi Vpershe v istoriyi Kitayu Shan Yan zakripiv privatnu vlasnist na zemlyu Za zaslugi otrimav oblast Shan U 338 do n e pislya smerti Cyuj Lyana buv zvinuvachenij u zradi Vtik do carstva Vej zgodom v oblast Shan sho nalezhala jomu de stvoriv vlasnu armiyu Buv rozbitij v bitvi i strachenij Ideyi Shan Yana mali velicheznij vliv ne lishe na jogo suchasnikiv ale i na nastupni pokolinnya Zavdyaki yih vprovadzhennyu v zhittya cinskim caryam mensh nizh za sto rokiv vdalosya peretvoriti svoyu derzhavu na najmogutnishe z Semi Voyuyuchih Carstv sho dozvolilo Cin Shihuandi ob yednati Kitaj pid vladoyu Cin Cej proces bagato v chomu buv stimulovanij aktivnoyu diyalnistyu reformatoriv legistiv yaki vistupali yak proti vidcentrovih tendencij spadkovoyi znati tak i proti tih hto poslablyuvav centralizovanu strukturu diyalnosti privatnih vlasnikiv koristolyubciv licariv drugoryadnih zanyat za viznachennyam Shan Yana Pid praporom legizmu teoriya yakogo bula dokladno rozroblena v riznih variantah vklyuchayuchi Mistectvo administraciyi Shen Buhaya 400 337 do n e i vseosyazhnu koncepciyu 288 233 do n e pochala utvoryuvatisya nova imperiya yiyi osnovni principi ta instituti Za korotkij chas pravlinnya dinastiyi Cin rozrizneni carstva bulo ob yednano vono stalo yedinoyu krayinoyu yaka sogodni maye nazvu Kitaj To buv chas zvedennya Velikogo kitajskogo muru budivnictva nebuvaloyi kilkosti palaciv i dorig V epohu Cin zakladeno principi upravlinnya Kitayu na dekilka storich upered Cin Shihuandi pershij imperator KitayuCin Shihuandi 259 210 do n e pravitel carstva Cin z 259 do n e yakij pochav zavershennya bagatovikovoyi epohi Voyuyuchih Carstv Do 259 do n e vin vprovadiv odnoosibne panuvannya na vsij teritoriyi Vnutrishnogo Kitayu i uvijshov v istoriyu yak pravitel pershoyi centralizovanoyi kitajskoyi derzhavi Zasnovana nim dinastiya Cin sho planuvala voloditi Kitayem vprodovzh 10 tisyach pokolin bula povalena za kilka rokiv pislya jogo smerti Ranni rokiYin Chzhen majbutnij imperator narodivsya v 259 do n e v Handani u knyazivstvi Chzhao de jogo batko Chzhuan Syanvan buv zaruchnikom Pislya narodzhennya vin otrimav im ya Chzhen pershij Jogo mati nalozhnicya yaka za deyakimi perekazami perebuvala u intimnih stosunkah z vplivovim pridvornim Lyuj Buveyem U 13 rokiv Chzhen stav cinskim pravitelem natomist do 21 roku vvazhavsya nepovnolitnim a vsima spravami keruvav Lyuj Buvej yak regent i pershij ministr Majbutnij imperator uvibrav populyarnu na toj chas totalitarnu ideologiyu legizmu najyaskravishim predstavnikom yakogo buv Han Fej Derzhavnij ustrij carstva Cin viznachali potuzhna voyenna mashina i chislenna byurokratiya Derzhava Cin bula najmogutnishoyu v Pidnebesnij Vse pryamuvalo do ob yednannya Kitayu na choli z ciyeyu dinastiyeyu Prote hocha Cin i znachno rozshirila svoyi volodinnya za rahunok inshih carstv voni she zalishalisya dosit silnimi U 241 do n e carstva Vej Han Chzhao i Chu uklali proti Cin novij vijskovij soyuz ale i yih ob yednani vijska takozh zaznali porazki Cincyam takozh protistoyali she Yan i Ci tobto shist carstv vsi inshi zaginuli v hodi mizhusobnih voyen U 238 do n e koli Yin Chzhen zijshov na cinskij prestol jomu vdalosya rozbiti vsih vorogiv poodinci zahoplyuyuchi odnu teritoriyu za inshoyu protyagom simnadcyatirichnih bezperervnih voyen U 32 roki vin ovolodiv tim knyazivstvom u yakomu narodivsya todi zh pomerla jogo mati Kozhnu zahoplenu stolicyu vin nakazuvav znishuvati U 221 do n e Cin zavoyuvalo ostannye samostijne carstvo Ci na Shandunskomu pivostrovi Yin Chzhen u 39 rokiv vpershe v istoriyi ob yednav uves Kitaj Titul pershogo imperatoraBezprecedentna mogutnist pravitelya imperskoyi eri vimagala vvedennya novoyi titulaturi Cin Shihuandi bukvalno oznachaye imperator osnovopolozhnik dinastiyi Cin Stare najmenuvannya van sho perekladayetsya yak monarh knyaz car bulo vzhe ne prijnyatnim z poslablennyam Chzhou titul vana devalvuvavsya Do utvorennya novogo titulu termini huan 皇 volodar najyasnishij i di 帝 imperator zastosovuvalisya okremo Yih ob yednannya malo nagolositi na yedinovladnosti pravitelya novogo tipu Stvorenij takim chinom imperatorskij titul isnuvav do Sinhajskoyi revolyuciyi 1912 roku azh do zavershennya imperskoyi eri Jogo zastosovuvali yak ti dinastiyi vlada yakih poshiryuvalasya na vsyu Pidnebesnu tak i ti sho lishe pragnuli do ob yednannya yiyi chastin pid svoyim kerivnictvom Pravlinnya ob yednanim KitayemKolosalna kampaniya z ob yednannya Pidnebesnoyi bula zavershena v 221 do n e pislya chogo za ukazom imperatora u naselennya krayini bulo vilucheno zbroyu z yakoyi bulo nakazano vidliti dzvoni i veliki bronzovi statuyi Novij imperator proviv ryad reform dlya zakriplennya zavojovanoyi yednosti pid gaslom vsi kolisnici z vissyu yedinoyi dovzhini vsi iyeroglifi standartnogo napisannya bulo stvoreno yedinu merezhu shlyahiv skasovano rozrizneni sistemi iyeroglifiki pidkorenih carstv vvedeno yedinu groshovu sistemu a takozh sistemu miri i vagi Stoliceyu imperiyi bulo obrano Syanyan u vichnih cinskih volodinnyah nedaleko vid suchasnogo Sianya Tudi bulo perevedeno chinovnikiv i velmozh vsih zahoplenih derzhav blizko 120 tis simej spadkovoyi znati Velicheznu krayinu bula znovu rozmezhovano na 36 velikih oblastej kordoni yakih ne zbigalisya z ramkami kolishnih carstv i knyazivstv Na choli kozhnoyi oblasti postavili gubernatora Oblasti podilili na poviti sho mali nachalnikiv a poviti na volosti kozhna z yakih vklyuchala kilka desyatkiv sil Veliku uvagu bulo pridileno organizaciyi centralnoyi administraciyi Na choli imperiyi bulo dvoye ministriv odin z yakih Li Si vidigravav golovnu rol Cim ministram pidkoryalosya kilka centralnih vidomstv u yakih buli vidpovidni pidrozdili v oblastyah Tak glavi voyennogo vidomstva pidporyadkovuvalisya voyenachalniki oblastej i velikij shtat chinovnikiv centralnogo aparatu sho nalezhali do viddiliv i departamentiv Priblizno takoyu zh bula i struktura inshih vidomstv finansiv carsko derzhavnogo gospodarstva sudovogo obryadovogo i deyakih inshih vklyuchayuchi verhovnu prokuraturu yaka zdijsnyuvala centralizovanij naglyad za vsima vidomstvami i osobovim skladom aparatu administraciyi krayini Vsi chinovniki i osobi sho stoyali nizhche vid nih suvoro rozriznyalisya za svoyim miscem u sistemi ne lishe posad ale i rangiv Yih bulo 20 pershi 8 mogli mati prosti lyudi yaki otrimuvali yih zalezhno vid viku socialno rodinnogo stanovisha i zaslug a takozh shlyahom kupivli abo u vinagorodu Reshta azh do najvishih 19 20 go volodaryami yakih v imperiyi buli odinici buli chinovnickimi rangami yaki nadavali za vislugu i zaslugi U suvorij vidpovidnosti do principiv legizmu bulo ostatochno centralizovano redistributivnu sistemu imperiyi Vsi chislenni chinovniki azh do najvishih otrimuvali za svoyu pracyu tverdo fiksovanu platnyu z derzhavnih shovish najchastishe naturoyu u viglyadi vstanovlenoyi i zalezhnoyi vid posadi i rangu kilkosti zerna Lishe okremi predstavniki 19 20 go rangiv mali pravo na harchuvannya tobto na styaguvannya podatkiv z selyan pevnoyu podarovanoyu yim v umovne volodinnya teritoriyi ale pri comu administrativnoyi vladi tut ne mali yih prava obmezhuvalisya lishe styaguvannyam podatkiv Suvoro centralizovanoyu i dobre organizovanoyu bula i sistema riznomanitnih i dosit vazhkih derzhavnih povinnostej chi to gigantski budivelni roboti chi obov yazok zabezpechuvati armiyu postachannya harchiv i sporyadzhennya uchast u suspilnih robotah na miscyah tosho Princip krugovoyi poruki zasnovanij she Shan Yanom nabuv bilsh rozshirenogo tlumachennya nizh ranishe vin torkavsya teper ne lishe selyan ale takozh i tih yaki rekomenduvali bud kogo na posadu chinovnikiv sho obmezhuvalo nepotizm tobto pragnennya vlashtuvati na vigidne misce bezdarnogo i nezdibnogo rodicha abo priyatelya Bulo unifikovano monetu viplavka yakoyi peretvorilasya na derzhavnu monopoliyu dozvoleno vidkup vid povinnostej i pokaran a takozh pokupka rangiv abi zajvi statki vlasnikiv nadhodili v kaznu Chastinu najzamozhnishih torgovciv pereselili z yihnih ridnih misc veliki vidkupniki yaki zajmalisya solevarinnyam zalizoplavilnoyu spravoyu i t in buli pid kontrolem vladi Krim togo u derzhavi isnuvala merezha velikih kazennih majsteren na yakih u poryadku vidbuttya povinnostej abo za virokami sudu derzhavne rabstvo zlochinciv a takozh za najmom pracyuvali remisniki u tomu chisli i vlasniki privatnih majsteren Dosit zhorstkoyu bula sistema legistskogo zakonodavstva azh do znishennya vsih rodichiv zlochincya za troma liniyami rodinnosti batka materi i druzhini za osoblivi zlochini Za mensh tyazhki ochikuvalo fizichne skalichennya abo derzhavne rabstvo Slid zaznachiti sho vsya opisana sistema reform i novovveden v cilomu mala chimalij efekt prichomu dosit shvidko Suvoro organizovana na zasadah principiv kazarmovoyi mushtri derzhava zmogla za korotkij termin zdijsniti ryad grandioznih proektiv Dlya zahistu vid kochivnikiv pivnochi bulo zvedeno Velikij mur odne z najvelichnishih chudes svitu Grandioznim bulo i budivnictvo stolici z yiyi kolosalnim palacovim kompleksom Efangun ne kazhuchi vzhe pro sporudzhennya imperatorskoyi grobnici pro yaku dzherela rozpovidayut usilyaki diva Kinec zhittyaUprodovzh ostannih desyati rokiv svogo zhittya imperator ridko buvav u svoyij stolici Vin postijno inspektuvav rizni kutochki derzhavi prinosyachi zhertvi v miscevih hramah spovishayuchi miscevi bozhestva pro svoyi dosyagnennya i zvodyachi steli z samovihvalyannyami Ob yizdami vlasnih volodin imperator poklav pochatok tradiciyi monarshih shodzhen na goru Tajshan Vin zhe pershim iz kitajskih praviteliv vijshov na morskij bereg Yak mozhna zrozumiti z Shi czi hanskogo istorika Sima Cyanya najbilshe imperatora nepokoyili dumki pro vlasnu smert Pid chas svoyih mandriv vin znajomivsya z charivnikami i vedunami spodivayuchis diznatisya vid nih tayemnicyu eliksiru bezsmertya U 219 do n e vin sporyadiv na poshuki ekspediciyu do ostroviv Shidnogo Morya jmovirno do Yaponiyi Konfucianski ucheni vbachali v comu porozhni zaboboni za sho zhorstoko poplatilisya yak svidchit legenda imperator nakazav zakopati 460 z nih zhivcem u zemlyu U 213 do n e Li Si perekonav imperatora spaliti vsi knigi za vinyatkom tih sho stosuvalisya silskogo gospodarstva medicini i vorozhinnya Krim togo ne chipali knigi z imperatorskih zboriv i hroniki cinskih praviteliv V ostanni roki zhittya znevirivshis u perspektivi otrimannya bezsmertya Cin Shihuandi vse ridshe ob yizhdzhav kordoni svoyeyi derzhavi vidgorodivshis vid svitu u velicheznomu palacovomu kompleksi Unikayuchi spilkuvannya zi smertnimi imperator spodivavsya sho v nomu bachitimut bozhestvo Zamist cogo totalitarne pravlinnya pershogo imperatora sprichinyalo zrostannya chisla nevdovolenih Rozkrivshi tri zmovi imperator ne mig doviryati zhodnomu zi svoyih nablizhenih Smert Cin Shihuana v 210 do n e nastala pid chas poyizdki krayinoyu v yakij jogo suprovodzhuvali jogo molodshij sin Hu Gan nachalnik kancelyariyi Chzhao Gao i golovnij radnik Li Si Boyachis zavorushen voni prihovali smert imperatora i vstupivshi v zmovu sfabrikuvali vid jogo imeni list v yakomu prestolonastupnikom ogoloshuvavsya ne starshij sin 扶蘇 a molodshij Huhaj U comu zh listi mistivsya nakaz pro daruvannya pochesnoyi smerti Fusu i voyenachalnikovi Men Tyanyu Huhaj v 21 richnomu vici vstupiv na tron pid im yam Er Shihuandi prote faktichno zalishavsya marionetkoyu Chzhao Gao i za tri roki buv zmushenij vchiniti samogubstvo za jogo zh nakazom V imperiyi pochalisya povstannya ocholyuvani Chen Shenom U Guanom i Lyu Banom kin 209 poch 208 do n e U zhovtni 207 do n e stolicyu imperiyi Syanyan bulo vzyato armiyeyu Lyu Bana progoloshenogo imperatorom Vin stav zasnovnikom dinastiyi Han Terakotova armiyaNisho ne ilyustruye mogutnist Cin Shihuandi lipshe anizh rozmiri pohoronnogo kompleksu yakij bulo zvedeno she za zhittya imperatora Sporudzhennya grobnici pochalosya vidrazu pislya utvorennya imperiyi nepodalik vid ninishnogo m Sianya Za svidchennyam Sima Cyanya do stvorennya mavzoleyu bulo zalucheno ponad 700 000 robitnikiv i remisnikiv i trivalo vono 38 rokiv Perimetr zovnishnoyi stini pohovannya stanovi 6 km Kurgan z pohovannyam pershogo imperatora bulo identifikovano arheologami lishe v 1974 roci todi z yasuvalosya sho gora Lishan ce rukotvornij nekropol Jogo vivchennya trivaye i dosi prichomu misce pohovannya imperatora she chekaye na rozkrittya Kurgan vinchalo yakes piramidalne primishennya de za odniyeyu z versij dusha pokijnogo mala zdijnyatisya u nebo Dlya suprovodu imperatora v potojbichnomu sviti bulo stvoreno chislenne terakotove vijsko Voyiniv i konej ciyeyi armiyi bulo zrobleno v riznih kutochkah Kitayu Armiya glinyanih voyiniv pokoyitsya v bojovomu shikuvanni u paralelnih sklepah glibinoyu vid 4 do 8 m za 1 5 km na shid vid grobnici vlasne imperatora Na cej chas arheologi zvilnili vid gruntu blizko 1500 statuj Figuri voyiniv ye spravzhnimi vitvorami mistectva oskilki vikonani v individualnomu poryadku vruchnu i z vikoristannyam riznih metodik yih tila ranishe mali yaskrave zabarvlennya Kozhna okrema statuya maye svoyi unikalni risi i navit virazi oblichchya Predstavleni voyini vidriznyayutsya za rangom oficeri ryadovi soldati ta ozbroyennyam spis arbalet abo mech Okrim glinyanih statuj v 1980 za 20 m vid grobnici imperatora bulo viyavleno dvi bronzovi kolisnici kozhna z yakih skladayetsya z ponad 300 detalej Kolisnici zapryazheni chetvirkami konej zbruya yakih mistit zoloti i sribni elementi Nezabarom pislya smerti imperatora jogo grobnicyu pograbuvali a pozhezha sprichinena grabizhnikami prizvela do obvalu steli pohovavshi bagatotisyachne glinyane vijsko u vologomu grunti na bilsh nizh dvi tisyachi rokiv Okrim cogo dostemenno nevidomo skilki she glinyanih voyiniv spochivaye navkolo usipalni starodavnogo imperatora I hocha zamist zhivih voyiniv u rozriz zvichnij tradiciyi spilno z imperatorom bulo pohovano yihni glinyani kopiyi sho deyakimi fahivcyami rozcinyuyetsya yak velmi progresivnij krok ne slid zabuvati sho okrim statuj voyiniv razom z Cin Shihuandi bulo zakopano za riznimi ocinkami do 70 tisyach robitnikiv razom zi svoyimi rodinami a takozh blizko troh tisyach nalozhnic Kompleks grobnici Cin Shihuandi pershim pomizh kitajskih ob yektiv bulo vneseno YuNESKO do Reyestru ob yektiv svitovoyi kulturnoyi spadshini Velikij kitajskij murCe najgrandioznishe sporudzhennya davnini za bilshe nizh dvi tisyachi rokiv svogo isnuvannya ne odnorazovo remontuvalosya i perebudovuvalosya do nogo priyednuvali novi dilyanki i zdijsnyuvali dodatkovi vidgaluzhennya Na sogodni zagalna dovzhina vsih linij Velikogo kitajskogo muru stanovit 6 324 72 km pervinna dovzhina dorivnyuvala majzhe 3 000 km Osnovna chastina sporudi z usima ohoronnimi bashtami signalnimi vezhami i garnizonnimi poselennyami nabula svoyih form za pravlinnya imperatora Cin Shihuandi Zazvichaj isnuye dumka sho Mur zvodili z metoyu zahistu vid nabigiv pivnichnih kochovih plemen Spravdi na Kitajske carstvo zdavna zdijsnyuvali nabigi stepovi plemena ale dlya zahistu vid nih she zadovgo do Cin Shihuandi buduvali zemlyani vali Pid chas pravlinnya cogo imperatora plemena na pivnich vid Kitayu buli slabkimi i rozriznenimi i u toj chas suttyevih problem vzhe ne skladali Na dumku nizki doslidnikiv Velikij kitajskij mur mav sluguvati krajnoyu pivnichnoyu liniyeyu mozhlivoyi ekspansiyi vlasne kitajciv vin povinen buv uberegti piddanih Pidnebesnoyi imperiyi vid zlittya z varvarami i perehodu do napivkochovogo sposobu zhittya Mur mav chitko zafiksuvati kordoni kitajskoyi civilizaciyi spriyati konsolidaciyi yedinoyi imperiyi tilki no stvorenoyi z nizki zavojovanih carstv i lishe zahisnih valiv bulo dlya cogo zamalo Davnya legenda rozpovidaye pro dushu splyachogo imperatora Cin Shihuandi yaka zdijnyalasya na Misyac i zvidti poglyanula na zemlyu Z nadhmarnih visot Kitajska imperiya zdalasya yij malenkoyu krapkoyu i stiskalasya todi dusha imperatora pobachivshi bezzahisnist Pidnebesnoyi Same todi i narodilasya u nogo dumka zvesti mur yakij bi otochiv vsyu derzhavu zrobiv bi yiyi yedinoyu sim yeyu zahovav bi vid zhorstokih varvariv U 221 do n e za nakazom imperatora na pivnichnij kordon sporyadili armiyu 30 0000 lyudej na choli z voyenachalnikom Men Tyanem na yakogo i bulo pokladeno vsi obov yazki Vin mav ne lishe ob yednati isnuyuchi do cogo okremi zemlyani vali zapovnivshi rozrivi mizh nimi Slid bulo zvesti principovo novu sporudu z kamenyu j cegli z fortifikacijnimi ukriplennyami Znachna chastina muru povinna bula prohoditi girskimi rajonami dostup do yakih buv dosit skladnim Men Tyan v bezposerednij blizkosti vid muru sho zvodivsya stvoriv po vsij yiyi dovzhini 34 bazi pov yazani z pivdennimi shlyahami krayini Pid suvoroyu ohoronoyu na ci bazi dopravlyali nezlichenni obozi z budivelnimi materialami i produktami harchuvannya a takozh mobilizovanih selyan Zvidti vse ce rozpodilyalosya po garnizonnih selishah yaki roztashovuvalisya nepodalik vid baz i v yakih meshkali budivelniki Rekonstrukciya kolishnih zemlyanih valiv i bezposerednye zvedennya muru pochinalisya zi sporudzhennya basht yakih bulo 25 000 Voni vidriznyalisya za svoyimi rozmirami i buduvalisya z riznogo materialu ale kozhna yavlyala soboyu grandioznu piramidu shirinoyu i visotoyu blizko 12 m Odnu vid odnoyi yih viddilyala vidstan u dva poloti strili a ob yednuvalisya tovstoyu pryamovisnoyu stinoyu visota yakoyi stanovila priblizno 7 m a shirina bula takoyu sho neyu mogla vilno projti sherenga z vosmi cholovik Isnuye cikava legenda pro te yak bulo provedeno liniyu kordonu Imperator Cin Shihuandi mav charivnogo bilogo konya yakij legko dolav gori i doli Verhi na nomu vlasne zh imperator proyihav trasoyu majbutnogo kordonu i tam de kin spotikavsya a ce vidbuvalosya trichi vprodovzh 500 m zvodili bashtu Sporudzhennya Velikogo kitajskogo muru v osnovnomu bulo zaversheno do 213 do n e Na jogo budivnictvi bulo zajnyato ne menshe 3 000 000 osib tobto malo ne kozhna druga lyudina Pri shonajmenshomu proyavi nevdovolenosti chi nepokori lyudej sporyadzhali na budivnictvo Za svidchennyam davnogo kitajskogo istorika Ban Gu vsi shlyahi bulo zagacheno osudzhenimi v yaskravo chervonomu odyazi a v yaznici perepovneni v yaznyami nemov bazari z lyudmi Mobilizovani selyani vidirvani vid svoyih rodin golodni i holodni garuvali i tomu dovgo ne vitrimuvali Na zminu yim prisilali novih na yakih chekala taka zh dolya Najdovshim cvintarem svitu nazivayut Mur tut pohovano 400 000 osib Dinastiya Han zamistila Cin u 206 do n e Problema istoriografichnogo vidobrazhennyaBilshist tradicijnih dzherel sho mistyat vidomosti pro dinastiyu Cin nalezhat do nastupnoyi dinastiyi Han Negativne vidbittya Cin za dumkoyu deyakih suchasnih naukovciv moglo stati rezultatom anticinskoyi propagandi Div napriklad Spalennya knig ta pohovannya knizhnikiv isnuyut sumnivi sho akciya spalennya knig ta znishennya vchenih vidbulasya vzagali abo mala ti rozmiri sho yij bulo pripisano za chasiv Han Seriya arheologichnih znahidok 20 stolittya suttyevo nadala naukovcyam bilshe materialiv z istoriyi Cin nizh vse te sho mistilosya u tradicijnih dzherelah PrimitkiBirth of an empire 2013 1 2 Dzherela ta literaturaDinastiya Cin 日本大百科全書 Enciklopediya Nipponika 第2版 東京 小学館 1994 1997 全26冊 yap Krizhanivskij O P Istoriya starodavnogo Shodu Kurs lekcij K Libid 1996 Krizhanivskij O P Istoriya starodavnogo Shodu Pidruchnik K Libid 2000 2002 2006 592 s ISBN 966 06 0245 6 Rubel V A Istoriya serednovichnogo Shodu Kurs lekcij Navch posibnik K Libid 1997 462 s ISBN 5 325 00775 0 Yuri Pines Gideon Shelach Lothar von Falkenhausen Robin D S Yates eds Birth of an Empire The State of Qin Revisited 2013