Едґа́р Деґа́ (фр. Edgar Degas), справжнє ім'я Іле́р-Жерме́н-Едґа́р де Ґа (фр. Hilaire Germain Edgar de Gas; 19 липня 1834, Париж — 27 вересня 1917, Париж) — французький художник і скульптор, представник напрямку реалізму та один із співзасновників імпресіонізму. Спеціалізувався у жанровому живописі і портреті, значно менш відомий як пейзажист. За своє життя Едґар Деґа написав понад дві тисячі картин олійними фарбами і пастеллю, створив сотні малюнків, крім того працював зі скульптурою, офортами, літографіями. Твори Деґа відзначаються гостро виразним малюнком, майстерною композицією, вишукано витриманим колоритом.
За життя взяв участь лише у восьми виставках (з них тільки одна персональна), був розкритикований мистецтвознавцями і не визнаний публікою. Не отримував жодних нагород. З XX століття вважається одним з найбільш шанованих художників XIX сторіччя, його роботи представлені у провідних мистецьких колекціях світу — Музеї д'Орсе, Музеї мистецтв Метрополітен, Ермітажі тощо.
Життєпис
Дитинство і молодість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDBWa1oyRnlYMFJsWjJGelh5MWZVRzl5ZEhKaGFYUmZaR1ZmVW1WdUpVTXpKVUU1WDJSbFgwZGhjeTVxY0djdk1qSXdjSGd0UldSbllYSmZSR1ZuWVhOZkxWOVFiM0owY21GcGRGOWtaVjlTWlc0bFF6TWxRVGxmWkdWZlIyRnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Майбутній художник народився 19 липня 1834 року в сім'ї паризького банкіра П'єра Огюста де Ґа. Він походив з аристократичного роду, але пізніше на знак протесту проти снобізму вищих верств змінив своє прізвище на громадянське — Деґа. Крім Едґара у подружжя було ще двоє дітей — син Рене і дочка Маргарита. З братом і сестрою Едґар Деґа зберігатиме стосунки і в дорослому віці.
Коли хлопцю було 13 років, померла його мати Селестан Мюссон. Батько, який окрім фінансів також цікавився музикою і образотворчим мистецтвом, дозволив 18-річному юнакові відкрити вдома художню майстерню, а також ввів його до Лувра. Попри сприяння художнім смакам сина Огюст де Ґа бачив його юристом, тому після Коледжу Луі-ле-Ґран Едґар у 1853 році вступив на юридичний факультет Сорбонни. Після року навчання він усвідомив, що бажає присвятити себе мистецтву, і покинув вивчення юриспруденції. Подальшу художню освіту Едґар Деґа отримав частково самотужки, вивчаючи і копіюючи роботи великих майстрів у Луврі, частково у — посереднього учня уславленого Енгра.
У 1855—1856 роках юнак відвідував Школу красних мистецтв, де познайомився з французьким малярем і графіком , від якого одержав важливий творчий стимул. Втім, цей заклад він також кинув. У період з 1854 по 1860 рік Едґар Деґа шість разів відвідував Італію — «мекку» живопису. Після того, як він кинув мистецьку школу, Едґар три роки жив у родичів у Флоренції та Неаполі. Під час свого перебування в Римі він працював як художник на віллі Медічі і вивчав мистецтво старих італійських майстрів XV—XVI століть.
За традицією того часу кожен молодий художник мав заявити про себе картиною історичної або міфологічної тематики, тому й Едґар Деґа почав свій професійний шлях у 1860 році серією великих полотен, присвячених античній і середньовічній історії. Майже одночасно він починає цікавитись портретом. У 1862 році знайомиться з художником Едуаром Мане і письменником Дюранті (позашлюбним сином Проспера Меріме), теоретиком нової мистецької течії — реалізму. У 1865 році полотно Едґара Деґа «Олімпія» потрапляє до Паризького салону і він стає загальновизнаним митцем. Не зважаючи на ці почесті, у 1866 році молодий художник зближується з ще однією групою новаторів («Батинельська група»), які пізніше назвуть себе імпресіоністами. Їхні методи роботи значно вплинуть на Деґа, однак дух протиріччя не дозволить йому повністю ототожнити себе з імпресіоністами. Надалі Едґар Деґа заперечував свою приналежність до імпресіоністів, ототожнюючи себе з реалістичною школою.
Зрілість
У 1870 році його мобілізують до лав артилерії. Однак всю Французько-пруську війну художник провів у паризьких укріпленнях і не брав безпосередньої участі в бойових діях. Облога Парижа, голод, події Паризької комуни, зруйнування Вандомської колони сильно вплинули на уяву митця. У 1872 році він покидає Францію й відвідує своїх родичів у Новому Орлеані. Однак в місті, де, за його словами, «є лише бавовна, а люди живуть з бавовни і задля бавовни», Едґар Деґа усвідомлює, що його мистецьке майбутнє пов'язане з Францією. Він повертається на батьківщину.
1874 року помирає батько художника. У період з 1874 по 1886 рік Едґар Деґа бере участь в сімох виставках імпресіоністів. Його роботи схвалюють такі визнані майстри як Фелікс Бракмон, Жак-Жозеф Тіссо, Рафаель Коллен. Це викликає заздрощі з боку деяких невизнаних імпресіоністів (наприклад, Гюстава Кайботта). Едґар Деґа переконує їх змінити назву з «імпресіоністи» або «відкинуті» на більш нейтральну — «незалежні». Однак це не пом'якшує відгуків публіки, які протягом усього дванадцятирічного виставкового періоду залишаються вкрай негативними. Через несприйняття своєї творчості суспільством Едґар Деґа у 1886 році назавжди відмовляється від виставлення своїх робіт. Єдиний виняток він зробить у 1893 році, коли в галереї Дюрана Рюеля відбудеться невелика персональна виставка Деґа, що складалася переважно з пейзажів. Художник також пориває з більшістю колег, усамітнившись у своєму будинку. Він відмовляється продавати свої картини. Від цього моменту і до кінця життя художник здійснив лише три творчі поїздки: дві до Іспанії й одну в Марокко.
Кінець життя
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkwTDBWa1oyRnlYMFJsWjJGelgzTmxiR1pmY0c5eWRISmhhWFJmY0dodmRHOW5jbUZ3YUM1cWNHVm5Mekl5TUhCNExVVmtaMkZ5WDBSbFoyRnpYM05sYkdaZmNHOXlkSEpoYVhSZmNHaHZkRzluY21Gd2FDNXFjR1ZuLmpwZWc=.jpeg)
Ще у 1870 році художник починає скаржитись на зір, після 1886 року проблеми з очима стають все гострішими: «цієї зими бачу гірше, ніж завжди, навіть не читаю газет» (1891), «все тягнеться довго для сліпого, який примушує себе повірити, ніби щось бачить» (1896), «ось уже тиждень, як я не бачу» (1898). Попри сильне послаблення зору Едґар Деґа продовжує малювати за допомогою складного оптичного пристрою, аж доки остаточно не втрачає зір у 1905 році. Однак і тоді він не впадає у розпач — «треба освоїти якесь заняття для сліпих». Художник згадує про скульптуру, першу спробу в цьому виді мистецтва він зробив ще у 1881 році («Чотирнадцятирічна танцівниця»). З 1905 по 1912 рік він вправляється у скульптурі, аж доки не трапляється нова біда — художник змушений покинути дім, в якому прожив багато років. Його подруга знаходить поблизу нову квартиру, але в цьому приміщенні старий Едґар Деґа глини вже не торкається.
Останні п'ять років життя він змушений провести у повній бездіяльності, однак залишається вірним своїм звичкам митця: щодень гуляє паризькими вулицями, наче спостерігаючи натуру. Саме в цей час ціни на його картини зростають, до майстра приходить визнання тоді, коли вже ніхто не може сказати напевно, чи ще живий цей самітник. Незадовго до смерті Едґар Деґа висловив бажання своєму другові Жан-Луї Форену, щоби на його могилі замість гучних промов той виголосив лише «Він дуже любив малюнок». Едґар Деґа помер від інсульту 27 вересня 1917 року і був похований на Монмартрі, в останню путь його проводжали тільки нечисленні приятелі-художники.
Психологічний портрет
Митець не залишив по собі нащадків. Він не тільки не мав сім'ї, а й взагалі уникав стосунків з жінками. З цього приводу сучасниками робилися припущення, начебто він був імпотентом. Деякі з біографів, відкидаючи ці закиди, наголошують на жінконенависництві Деґа. Значна частина цих звинувачень базується не стільки на фактах, скільки на несприйнятті творчості: Едґара Деґа звинувачували в тому, що він малює жінок негарними і в непристойних позах («Абсент», «Дві танцівниці»). Насправді, замолоду Едґар Деґа мріяв знайти жінку «невибагливу і лагідну, яка зрозуміє безумства мого духу і з якою в праці проведу своє скромне життя». Серед найкращих учнів художника була саме жінка Мері Кассат, Деґа товаришував з актрисою Елен Андре, з вдовою Жоржа Бізе, а актрисі Саланвіль навіть присвячував сонети. Він також активно підтримував талановиту дебютантку і натурницю Сюзанну Валландон, недоброзиливці навіть приписували йому батьківство незаконнородженого сина Сюзанни — майбутнього художника Моріса Утрілло. Вінсент ван Гог в листі до Еміля Бернара писав:
![]() | Він [Деґа] спостерігає як скоти, сильніші від нього, збуджуються й крутять любов, і відповідно розмальовує їх якраз тому, що не відчуває особливого бажання збуджуватись. | ![]() |
Крім того, більшість сучасників характеризували його як мізантропа, злостивого і пихатого чоловіка, реакціонера й антисеміта. Найбільш радикальні з них навіть приписували Деґа ненависть до дітей, котів, квітів, ряд фобій тощо. Дійсно, Едґар Деґа вихований в буржуазному середовищі дотримувався консервативних політичних поглядів, а в скандальній справі Дрейфуса став на антисемітські позиції. Однак, водночас, художник протестував проти буржуазної захланності, вважав, що класові привілеї і успадкування майна мають бути скасовані, відмовлявся від офіційних звань. Цей протест був однією з причин, чому він відійшов від традицій академізму й класицизму та наблизився до новаторів-імпресіоністів, з якими через певні непорозуміння також згодом розірвав стосунки. Все життя Едґар Деґа відстоював право митця зображувати реальність правдиво і через це залишився незрозумілим для публіки й колег, які звикли до певних мистецьких канонів. Ван Гог, який побіжно познайомився з Деґа в одному з мистецьких салонів, зауважив, що «Деґа прибрав вигляду нотаріуса», тобто прикрився маскою байдужості. Однак Даніель Алеві зауважує:
![]() | Це був справжній друг. Щоб потиснути руку, побути на похороні, Деґа їхав п'ятнадцять годин поїздом. Усе те було приховане маскою байдужості, удаваною суворістю. | ![]() |
Ще одне звинувачення у скупості слід відкинути з огляду на те, що художник практично не мав засобів для існування, оскільки майже не продавав своїх робіт. Довгий час він жив на гроші, які йому надсилав батько, через що змушений був сильно економити. Він скептично висловлювався щодо намагань Мане отримати офіційне визнання, кепкував з суєтності Джеймса Вістлера («Дорогий мій, ви поводитесь так, наче вам бракує таланту»), був категоричним в оцінці сучасників, наприклад, на питання, як досягти успіху, відповів «За моїх часів не досягали успіху».
Едґар Деґа товаришував з художницею Мері Кассат і скульптором Бартоломе, був близький до Даніеля Алеві, , . Схвально і, водночас, критично висловлювався щодо творчості Едуара Мане, Поля Сезанна.
Творчість
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDFsdmRXNW5YMU53WVhKMFlXNXpYMDVoZEdsdmJtRnNYMGRoYkd4bGNubGZUa2N6T0RZd0xtcHdaeTh5TWpCd2VDMVpiM1Z1WjE5VGNHRnlkR0Z1YzE5T1lYUnBiMjVoYkY5SFlXeHNaWEo1WDA1SE16ZzJNQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Художніми вчителями Едґара Деґа були представники класицистичної й академічної школи — Жан-Огюст-Домінік Енгр, і — тому в його ранніх творах відчувається вплив цих мистецьких течій. Перші зі своїх великих полотен (1860—1865 роки) художник присвятив історичній тематиці, зосередившись на сюжетах античної й середньовічної історії («Спартанські дівчата викликають хлопців на боротьбу» («Вправи спартанців»), «Семіраміда зводить Вавилон», «Процесія на стінах міста», «Нещастя в Орлеані», «Сцена з війни в середні віки»). Найбільш визначне з ранніх полотен, «Олімпія», також створене за класичними канонами малювання оголеної натури.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDBWa1oyRnlYMGRsY20xaGFXNWZTR2xzWVdseVpWOUVaV2RoYzE4d05Ea3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVVZrWjJGeVgwZGxjbTFoYVc1ZlNHbHNZV2x5WlY5RVpXZGhjMTh3TkRrdWFuQm4uanBn.jpg)
Майже одночасно з історичною тематикою він починає вправлятись у створенні портретів, найраніші з яких датуються 1860—1867 роками. Слід зазначити, що одна з перших робіт з цієї серії — (1862) — отримала високу оцінку критиків і вважається чи не найкращим портретом з усіх, створених Деґа. У цій роботі відчувається новаторський дух молодого живописця: всупереч тогочасним канонам Едґар Деґа розбиває групу, а батька родини зображає в профіль. Полотна «Тереза де Ґа» (1863), «Графиня Морбілі», «Пані Гожлен», «Портрет молодої жінки» (1867) характеризують його як вправного і проникливого портретиста, їх вирізняє тонкий малюнок. Едґар Деґа не робив салонних портретів і не виконував робіт на замовлення, всіх своїх моделей він обирав з середовища близьких друзів та родичів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDBWa1oyRnlYMGRsY20xaGFXNWZTR2xzWVdseVpWOUVaV2RoYzE4d01UWXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVVZrWjJGeVgwZGxjbTFoYVc1ZlNHbHNZV2x5WlY5RVpXZGhjMTh3TVRZdWFuQm4uanBn.jpg)
У 1872 році під час перебування в США Едґар Деґа створює ще одне визначне полотно — . Моделями для цієї картини стали американські родичі художника. Картина написана у реалістичній манері, це одне з останніх полотен Деґа позбавлених впливу імпресіонізму. У 1873 році художник приєднується до Батинельської групи і запозичує у «відкинутих» новаторів імпресіоністський підхід відтворення дійсності не через буквальне копіювання натури, а через відображення певного враження, яке вона справляє. Надалі Едґар Деґа все менше працюватиме безпосередньо з натурою, заперечуючи необхідність її як такої. Натомість він вправно втілюватиме свої враження від спостережень за людьми на полотнах. На картинах Деґа стане менше чорного кольору, який імпресіоністи відкидали взагалі, натомість він проявить себе як добрий колорист.
У 1860-ті роки Едґар Деґа вперше звертається до тем, над якими працюватиме все життя — кінних перегонів і балетних танцівниць. Обом темам він присвятив десятки полотен, а картини з танцівницями взагалі становлять ледь чи не половину його творчої спадщини. Через це Едґара Деґа іноді називатимуть «живописцем танцівниць». Обидві теми приваблюють художника на стільки своїми сюжетами, скільки можливістю відтворити рух. У картинах з танцівницями Едґар Деґа часто втілює власні революційні знахідки: зображає моделей з доти незвичних ракурсів (зверху, знизу), підсвітлює тло, на якому контрастно виділяються темніші фігури людей («Оркестр Опери»).
Окрім балетних танцівниць у серії полотен Деґа зобразив і виконавиць народних танців з тодішньої Російської імперії. Попри явну приналежність зображених танцівниць до української культури та однозначні етнографічні та мистецтвознавчі докази цього, у західній культурі до 2022 року їх називали «російськими танцівницями».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDBWa1oyRnlYMGRsY20xaGFXNWZTR2xzWVdseVpWOUVaV2RoYzE4d01URXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVVZrWjJGeVgwZGxjbTFoYVc1ZlNHbHNZV2x5WlY5RVpXZGhjMTh3TVRFdWFuQm4uanBn.jpg)
У 1875—1885 роках Едґар Деґа створює серію з двадцяти полотен, присвячених побуту кав'ярень і . У ній він розвиває започатковану на картинах з танцівницями манеру протиставлення світла і тіні, причому світлим часто виявляється тло, а темним — передній план. Ключові фігури на цих полотнах нерідко обернені до глядача спиною, що створює враження ілюзорності зображених веселощів і нудьги відвідувачів. Найвідоміше з полотен цього циклу — «Абсент» — з вражаючою реалістичністю показує жінку, що призвичаїлась до вживання абсенту. Через цю непривабливу реалістичність художника звинувачували у намаганні відтворити непристойні життєві явища, тоді як Едґар Деґа захищав право художника малювати життя таким, яким воно є. Своєрідним продовженням «кафешантанного» циклу стала мала серія з побуту домів розпусти («В очікуванні клієнта», «Очікування», «У салоні», «Інтер'єр», «Свято хазяйки», «Дві жінки, що сидять»). Сюжет для картини «Свято хазяйки», де зображено святкування повіями дня народження сутенерки, художник запозичив у Гі де Мопассана (новела «Дім Тельє»). У 1882—1898 роках Едґар Деґа створює серію картин, присвячених побутові модисток. Натурницею для найвідомішого полотна цього циклу «У модистки» (1882) стала його улюблена учениця Мері Кассат.
У творчості художника слід виділити ще два цикли картин, які не приурочені до певного періоду — це оголені натури і сцени з життя простих робітниць. Картини з оголеними тілами, на яких Едґар Деґа зображав здебільшого жінок, зайнятих своїм туалетом, часто викликали відразу в глядачів і зазнали нищівної оцінки критиків. Саме в них мистецтвознавці часто вбачали приписуване художнику жінконенависництво через те, що він не став романтизувати жіночі образи і замість того, щоби зображати представниць слабкої статі у притаманній їм ролі матерів чи куртизанок, показав їх у найбуденнішій обстановці та ще й в неоковирних позах. При створенні цих полотен і малюнків Едґар Деґа інколи користувався новим для того часу методом змальовування з фотографій. Чисельні картини з життя праль і часто подають як тимчасове захоплення художника побутом нижчих верств, хоча на них він зобразив важку працю бідняків і тим самим висловив співчуття простим жінкам, чия важка робота часто недооцінена суспільством.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4TDBWa1oyRnlYMGRsY20xaGFXNWZTR2xzWVdseVpWOUVaV2RoYzE4d056WXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVVZrWjJGeVgwZGxjbTFoYVc1ZlNHbHNZV2x5WlY5RVpXZGhjMTh3TnpZdWFuQm4uanBn.jpg)
Наприкінці життя Едґар Деґа став малювати пейзажі, хоча і заперечував необхідність роботи з натурою. Ці роботи виконані переважно пастеллю, в них переважають мотиви спокійної, навіть дещо бідної природи, домінують тьмяні кольори. Ця частина його творчості залишається малознаною. В останні роки творчої активності Едґар Деґа зосередився переважно на портретах і крупнопланових зображеннях, що пояснюють поступовою втратою зору. З цієї ж причини на його полотнах стає більше яскравих фарб. У «сліпий» період свого життя художник працював виключно зі скульптурою.
За своє життя Едґар Деґа написав понад дві тисячі картин олійними фарбами і пастеллю, створив сотні малюнків, крім того працював зі скульптурою, офортами, літографіями. Твори Деґа відзначаються гостро виразним малюнком, майстерною композицією, вишукано витриманим колоритом.
Критика
За життя Едґар Деґа, як і решта імпресіоністів, зазнав нищівної критики за нехтування канонами класичного мистецтва, які на той час вважалися непорушними. Митця не врятувала навіть поміркована позиція щодо засад імпресіонізму, який він сприймав зовсім не беззастережно. Альберт Вольф у 1876 році в газеті «Le Figaro» писав:
![]() | Спробуйте-но напоумити пана Деґа, скажіть йому, що в мистецтві існують певні якості, котрі називаються рисунком, кольором, реалізацією, прагненням — він розсміється вам в обличчя й оголосить вас реакціонером. | ![]() |
Мистецький критик Гюстав Кокіо зазначав, що «всі його танцівниці — це те, що міг би відтворити добрий фотограф, не більше», а [en] додавав що «Деґа ніколи не вмів намалювати жодного коня чи жокея». На думку [en] художник «зображає жіночу грубість». Жан-Жак Левек, стверджував що на полотнах з повіями «можна побачити огиду жінконенависника, який мандрує по пеклу секса». Його підтримував Жан Касу, відгукуючись про серію з оголеними жінками наступним чином: «Тут розкривається абсолютне жінконенависництво невдоволеного холостяка».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxoTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TnlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXhKVVF3SlVFeEpVUXdKVUV4SlVRd0pVRXdYeVZGTWlVNE5DVTVObDgxTlRjMUxsOHhPVGcwTGw4bFJEQWxRVGdsUkRBbFFqVWxSREFsUWpRbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREVsT0RBbFJERWxPRUpmSlVRd0pVRkVKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpESlVRd0pVSTRKVVF4SlRneUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSTJKVVF3SlVJd0xsOGxSREFsUVRRbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtRbFJERWxPRFlsUkRFbE9ETWxSREFsUWpjbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJERWxPRVpmSlVRd0pVSTJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUk0SlVReEpUZ3hKVVF4SlRoRExtcHdaeTh4TlRCd2VDMGxSREFsT1VZbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EY2xSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJERWxPRVpmSlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd3SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1ZCTVNWRU1DVkJNU1ZFTUNWQk1TVkVNQ1ZCTUY4bFJUSWxPRFFsT1RaZk5UVTNOUzVmTVRrNE5DNWZKVVF3SlVFNEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJMUpVUXdKVUl5SlVReEpUZ3dKVVF4SlRoQ1h5VkVNQ1ZCUkNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNNQzVmSlVRd0pVRTBKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF4SlRnMkpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTNKVVF4SlRneEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1ZDTmlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
На цьому тлі схвальні думки губилися, тому Едґар Деґа замкнувся у власному домі й перестав спілкуватися не тільки зі світом, а й з більшістю колег. Тим не менш ряд митців високо оцінили творчість митця-новатора. Ще у 1874 році Едмон де Гонкур написав у щоденнику про Деґа: «Це людина, яка, за моїм переконанням, чудово схоплює дух життя, відображаючи сучасність». Едмон Дюранті на другій виставці імпресіоністів оголошує Едґара Деґа головною фігурою руху, а його твори — зразком реалізму. На його думку, Едґар — «людина з рідкісним талантом і рідкісною душею», «художник винятково інтелігентний, сповнений ідей, що здається дивним більшості його побратимів». Філософ Анрі Бергсон сказав, що Деґа — «справжній реаліст на відміну від багатьох інших, котрі привласнюють собі цей титул, але не відчувають реальних речей». Уславлений художник у листі до сина писав, що Деґа «безперечно, найбільший художник нашої епохи». Втім, визнання прийшло до Едґара Деґа лише наприкінці життя, коли він уже нічого не бачив, жив самотньо і не здатен був оцінити шанування своїх прихильників. Сам художник скептично відгукувався про свою творчість — «ціле життя проведено у дослідах».
Галерея
Світлові ефекти на картинах Едґара Деґа
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
«Репетиція балету на сцені», підсвічування знизу. | «Балетний спектакль. Вид на сцену із ложі», підсвічування знизу. | «Репетиція», підсвічування знизу. | «Співачка в світлі», застосування нижнього світла. | , підсвічування тла. |
Новаторські прийоми на полотнах Едґара Деґа
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
, нижній ракурс. | «Танцівниця з букетом квітів (зірка балету)», верхній ракурс. | «Жокеї перед трибуною», погляд ззаду. | «Едуар Мане і мадемуазель Мане», «відрізання» фігури вертикаллю. | «Жінка, що сидить біля вази з квітами», відцентровий показ моделі. |
Портрети
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
. | «Гітарист Лоренцо Паган і Огюст де Ґа». | «Ахілл де Ґа в кадетській уніформі». | «Аматор». |
Картини з танцівницями
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
«Балетна школа». | . | «Балетна репетиція». | «Танцювальний зал». |
Полотна з кінними перегонами
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
«Перед стартом». | «Жокеї на конях перед віддаленими пагорбами». | «Перед перегонами». | «На перегонах». |
Полотна з оголеною натурою
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
«Миття». | . | «Таз». | «Голий хлопчик, що сидить». | «Голий чоловік». |
Жанрові і пейзажні картини
![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
. | . | «Ландшафт». |
Малюнки і скульптури Едґара Деґа
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
«Жінка у вуличному одязі, портрет Еллен Андре» (малюнок пастеллю на папері). | «Портрет мадемуазель Гортензії Вальпінчон» (малюнок пастеллю на папері). | (1881). | «Іспанська танцівниця» (1885). | «Танцівниця, що рухається уперед з розведеними руками» (1895). |
Вшанування пам'яті
- у Львові одна із будівельних корпорацій на честь митця назвала житловий комплекс на вул. Олени Степанівни.
- У 1971 році на честь Едґара Деґа названо астероїд головного поясу 6673 Деґа.
- У 1984 році поштою СРСР випущено серію марок, присвячених французькому живопису, на одній з них зображено експонат Ермітажу — картину Деґа .
Посилання
- Деґа // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Edgar Debga at Olga's Gallery [ 10 грудня 2011 у Wayback Machine.]
- Е. Деґа життя та творчість на сайті Картини Імпресіоністів [ 22 липня 2012 у Wayback Machine.]
- Е. Деґа на сайті Impressionism.ru [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.]
- Повне зібрання картин Е. Деґа [ 20 січня 2012 у Wayback Machine.]
- Famous Artists Gallery: Е. Деґа [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.]
- Е. Деґа: Літографія, монотіпія, вугілля, крейда та пастель на папері [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.]
Примітки
- http://www.moma.org/collection/works/34679
- Joconde — 1975.
- https://collections.frick.org/people/77/hilairegermainedgar-degas/objects
- http://kmska.be/collection/work/data/763sen
- https://www.fine-arts-museum.be/nl/de-collectie/artist/degas-edgar-1
- Artists + Artworks
- Het bad
- Bibliothèque nationale de France BNF: платформа відкритих даних — 2011.
- Б. Райнов. С. 22.
- Б. Райнов. С. 24.
- Б. Райнов. С. 25—26.
- Б. Райнов. С. 27.
- Б. Райнов. С. 66.
- Б. Райнов. С. 28.
- Б. Райнов. С. 16—18.
- Б. Райнов. С. 19.
- Б. Райнов. С. 21.
- Bixenstine, L. R. (1987). EDGAR DEGAS'RUSSIAN DANCERS SERIES (1897--99): THEIR DATING, PASTEL TECHNIQUE, AND THEIR CONTEXT WITHIN HIS LATE PERIOD (1885--1908)(FRANCE; FOLKLORISTS) (Doctoral dissertation, The Ohio State University).(англ.)
- Б. Райнов. С. 30—31.
- Б. Райнов. С. 32—33.
- Б. Райнов. С. 93.
Джерела
- Поза красивою ілюзією // Богомил Райнов Три самітники. — Львів: Каменяр, 1988. — 271 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Edga r Dega fr Edgar Degas spravzhnye im ya Ile r Zherme n Edga r de Ga fr Hilaire Germain Edgar de Gas 19 lipnya 1834 Parizh 27 veresnya 1917 Parizh francuzkij hudozhnik i skulptor predstavnik napryamku realizmu ta odin iz spivzasnovnikiv impresionizmu Specializuvavsya u zhanrovomu zhivopisi i portreti znachno mensh vidomij yak pejzazhist Za svoye zhittya Edgar Dega napisav ponad dvi tisyachi kartin olijnimi farbami i pastellyu stvoriv sotni malyunkiv krim togo pracyuvav zi skulpturoyu ofortami litografiyami Tvori Dega vidznachayutsya gostro viraznim malyunkom majsternoyu kompoziciyeyu vishukano vitrimanim koloritom Edgar DegaIler Zhermen Edgar de GaAvtoportret 1855 r Narodzhennya 19 lipnya 1834 1834 07 19 Parizh FranciyaSmert 27 veresnya 1917 1917 09 27 83 roki Parizh Franciya anevrizma i insult Pohovannya Cvintar MonmartrNacionalnist francuzKrayina FranciyaZhanr zhanrove malyarstvo portret pejzazhNavchannya Nacionalna visha shkola krasnih mistectvDiyalnist hudozhnik skulptor poet hudozhnik graver fotograf risuvalnik litograf unaochnyuvachNapryamok realizm impresionizmRoki tvorchosti 1860 1912Pokrovitel Gyustav KajbottVpliv impresionizmVpliv na Meri Kassat Vchitel d d i dVidomi uchni dChlen Liga francuzkoyi batkivshiniTvori AbsentBatko dBrati sestri d i dRoboti v kolekciyi Muzej Bojmansa van Beningena galereya Belveder Shtedel d Hudozhnij institut Chikago d d Muzej Tissen Bornemissa Finska nacionalna galereya Muzej Getti Muzej suchasnogo mistectva Nyu Jork 1 Nacionalna galereya Viktoriyi Tejt Nacionalna galereya mistectv Nacionalnij muzej Shveciyi Nacionalna galereya Kanadi d 2 Kolekciya Frika 3 Muzej mistectva Metropoliten Korolivskij muzej vitonchenih mistectv 4 Muzej vitonchenih mistectv Hudozhnij muzej Bazelya Morganivska biblioteka i muzej Muzej Galusta Gyulbenkyana d d Muzej Viktoriyi ta Alberta Muzej d Orse Hudozhnij muzej Fogga d Garvardskij hudozhnij muzej Lionskij muzej krasnih mistectv Derzhavnij muzej obrazotvorchih mistectv imeni O S Pushkina Bostonskij muzej obrazotvorchih mistectv d d d d Hudozhnij muzej Sent Luyisa d d d d d d Portlandskij misteckij muzej d d Hudozhnij muzej Virdzhiniyi d d d d d d d Centr Getti Derzhavna kartinna galereya Karlsrue Derzhavna galereya mistectv Shtutgart Muzej obrazotvorchih mistectv Gamburzka kartinna galereya Baltimorskij muzej mistectv d d Dallaskij muzej mistectv Nacionalna galereya suchasnogo mistectva Rim d Muzej Shelburn d d Nacionalna galereya Muzej mistectva San Paulu d Muzej Izabelli Styuart Gardner Nacionalna galereya d d Ermitazh d Muzej Nortona Sajmona d Nacionalna portretna galereya SShA d Nacionalnij muzej Serbiyi d Bruklinskij muzej Hudozhnij muzej Volters Muzej mistectv Filadelfiyi Muzej Izrayilyu Nova gliptoteka Karlsberga Muzej mistectv Indianapolisa d d Albertina Derzhavni hudozhni zibrannya Drezdena Muzej Solomona Guggengajma Galereya mistectv Korkoran Vitoncheno mistecki muzeyi San Francisko Derzhavnij muzej mistectv Muzej mistectv okrugu Los Anzheles d Nacionalnij muzej obrazotvorchogo mistectva Fond Barnsa Galereya mistectv Vokera Muzej mistectv Toledo Bavarski derzhavni kolekciyi kartin Hudozhnya galereya Yelskogo universitetu Korolivski muzeyi vitonchenih mistectv 5 Muzej suchasnogo mistectva San Francisko 6 Miskij muzej Amsterdam 7 d Muzej Marmottan Mone d Muzej Folkvang Muzej Ficvilyama d Nacionalnij muzej mistectva arhitekturi i dizajnu d Denverskij hudozhnij muzej Detrojtskij institut mistectv d Klivlendskij muzej mistectv d d Strasburzkij muzej obrazotvorchogo mistectva Stara nacionalna galereya d d Hudozhnij muzej Muzej mistectv d Muzej Fabra d Muzej Valrafa Riharca Bremenska kartinna galereya Hudozhnya galereya Ontario d Muzej Tuluz Lotreka d d d 8 Tel Avivskij muzej mistectv d Monrealskij muzej krasnih mistectv d Muzej suchasnogo mistectva Trua d d d i Muzej mistectv CincinnatiAvtograf Edgar Dega u Vikishovishi Roboti u Vikidzherelah Za zhittya vzyav uchast lishe u vosmi vistavkah z nih tilki odna personalna buv rozkritikovanij mistectvoznavcyami i ne viznanij publikoyu Ne otrimuvav zhodnih nagorod Z XX stolittya vvazhayetsya odnim z najbilsh shanovanih hudozhnikiv XIX storichchya jogo roboti predstavleni u providnih misteckih kolekciyah svitu Muzeyi d Orse Muzeyi mistectv Metropoliten Ermitazhi tosho ZhittyepisDitinstvo i molodist Portret Rene de Ga 1855 brata hudozhnika Majbutnij hudozhnik narodivsya 19 lipnya 1834 roku v sim yi parizkogo bankira P yera Ogyusta de Ga Vin pohodiv z aristokratichnogo rodu ale piznishe na znak protestu proti snobizmu vishih verstv zminiv svoye prizvishe na gromadyanske Dega Krim Edgara u podruzhzhya bulo she dvoye ditej sin Rene i dochka Margarita Z bratom i sestroyu Edgar Dega zberigatime stosunki i v doroslomu vici Koli hlopcyu bulo 13 rokiv pomerla jogo mati Selestan Myusson Batko yakij okrim finansiv takozh cikavivsya muzikoyu i obrazotvorchim mistectvom dozvoliv 18 richnomu yunakovi vidkriti vdoma hudozhnyu majsternyu a takozh vviv jogo do Luvra Popri spriyannya hudozhnim smakam sina Ogyust de Ga bachiv jogo yuristom tomu pislya Koledzhu Lui le Gran Edgar u 1853 roci vstupiv na yuridichnij fakultet Sorbonni Pislya roku navchannya vin usvidomiv sho bazhaye prisvyatiti sebe mistectvu i pokinuv vivchennya yurisprudenciyi Podalshu hudozhnyu osvitu Edgar Dega otrimav chastkovo samotuzhki vivchayuchi i kopiyuyuchi roboti velikih majstriv u Luvri chastkovo u poserednogo uchnya uslavlenogo Engra U 1855 1856 rokah yunak vidviduvav Shkolu krasnih mistectv de poznajomivsya z francuzkim malyarem i grafikom vid yakogo oderzhav vazhlivij tvorchij stimul Vtim cej zaklad vin takozh kinuv U period z 1854 po 1860 rik Edgar Dega shist raziv vidviduvav Italiyu mekku zhivopisu Pislya togo yak vin kinuv mistecku shkolu Edgar tri roki zhiv u rodichiv u Florenciyi ta Neapoli Pid chas svogo perebuvannya v Rimi vin pracyuvav yak hudozhnik na villi Medichi i vivchav mistectvo starih italijskih majstriv XV XVI stolit Za tradiciyeyu togo chasu kozhen molodij hudozhnik mav zayaviti pro sebe kartinoyu istorichnoyi abo mifologichnoyi tematiki tomu j Edgar Dega pochav svij profesijnij shlyah u 1860 roci seriyeyu velikih poloten prisvyachenih antichnij i serednovichnij istoriyi Majzhe odnochasno vin pochinaye cikavitis portretom U 1862 roci znajomitsya z hudozhnikom Eduarom Mane i pismennikom Dyuranti pozashlyubnim sinom Prospera Merime teoretikom novoyi misteckoyi techiyi realizmu U 1865 roci polotno Edgara Dega Olimpiya potraplyaye do Parizkogo salonu i vin staye zagalnoviznanim mitcem Ne zvazhayuchi na ci pochesti u 1866 roci molodij hudozhnik zblizhuyetsya z she odniyeyu grupoyu novatoriv Batinelska grupa yaki piznishe nazvut sebe impresionistami Yihni metodi roboti znachno vplinut na Dega odnak duh protirichchya ne dozvolit jomu povnistyu ototozhniti sebe z impresionistami Nadali Edgar Dega zaperechuvav svoyu prinalezhnist do impresionistiv ototozhnyuyuchi sebe z realistichnoyu shkoloyu Zrilist U 1870 roci jogo mobilizuyut do lav artileriyi Odnak vsyu Francuzko prusku vijnu hudozhnik proviv u parizkih ukriplennyah i ne brav bezposerednoyi uchasti v bojovih diyah Obloga Parizha golod podiyi Parizkoyi komuni zrujnuvannya Vandomskoyi koloni silno vplinuli na uyavu mitcya U 1872 roci vin pokidaye Franciyu j vidviduye svoyih rodichiv u Novomu Orleani Odnak v misti de za jogo slovami ye lishe bavovna a lyudi zhivut z bavovni i zadlya bavovni Edgar Dega usvidomlyuye sho jogo mistecke majbutnye pov yazane z Franciyeyu Vin povertayetsya na batkivshinu 1874 roku pomiraye batko hudozhnika U period z 1874 po 1886 rik Edgar Dega bere uchast v simoh vistavkah impresionistiv Jogo roboti shvalyuyut taki viznani majstri yak Feliks Brakmon Zhak Zhozef Tisso Rafael Kollen Ce viklikaye zazdroshi z boku deyakih neviznanih impresionistiv napriklad Gyustava Kajbotta Edgar Dega perekonuye yih zminiti nazvu z impresionisti abo vidkinuti na bilsh nejtralnu nezalezhni Odnak ce ne pom yakshuye vidgukiv publiki yaki protyagom usogo dvanadcyatirichnogo vistavkovogo periodu zalishayutsya vkraj negativnimi Cherez nesprijnyattya svoyeyi tvorchosti suspilstvom Edgar Dega u 1886 roci nazavzhdi vidmovlyayetsya vid vistavlennya svoyih robit Yedinij vinyatok vin zrobit u 1893 roci koli v galereyi Dyurana Ryuelya vidbudetsya nevelika personalna vistavka Dega sho skladalasya perevazhno z pejzazhiv Hudozhnik takozh porivaye z bilshistyu koleg usamitnivshis u svoyemu budinku Vin vidmovlyayetsya prodavati svoyi kartini Vid cogo momentu i do kincya zhittya hudozhnik zdijsniv lishe tri tvorchi poyizdki dvi do Ispaniyi j odnu v Marokko Kinec zhittya Edgar Dega u 1895 roci Sklep rodini de Ga na cvintari Monmartra v yakomu pohovanij hudozhnik Na dveryah sklepu vikarbuvano portret Edgara Dega She u 1870 roci hudozhnik pochinaye skarzhitis na zir pislya 1886 roku problemi z ochima stayut vse gostrishimi ciyeyi zimi bachu girshe nizh zavzhdi navit ne chitayu gazet 1891 vse tyagnetsya dovgo dlya slipogo yakij primushuye sebe poviriti nibi shos bachit 1896 os uzhe tizhden yak ya ne bachu 1898 Popri silne poslablennya zoru Edgar Dega prodovzhuye malyuvati za dopomogoyu skladnogo optichnogo pristroyu azh doki ostatochno ne vtrachaye zir u 1905 roci Odnak i todi vin ne vpadaye u rozpach treba osvoyiti yakes zanyattya dlya slipih Hudozhnik zgaduye pro skulpturu pershu sprobu v comu vidi mistectva vin zrobiv she u 1881 roci Chotirnadcyatirichna tancivnicya Z 1905 po 1912 rik vin vpravlyayetsya u skulpturi azh doki ne traplyayetsya nova bida hudozhnik zmushenij pokinuti dim v yakomu prozhiv bagato rokiv Jogo podruga znahodit poblizu novu kvartiru ale v comu primishenni starij Edgar Dega glini vzhe ne torkayetsya Ostanni p yat rokiv zhittya vin zmushenij provesti u povnij bezdiyalnosti odnak zalishayetsya virnim svoyim zvichkam mitcya shoden gulyaye parizkimi vulicyami nache sposterigayuchi naturu Same v cej chas cini na jogo kartini zrostayut do majstra prihodit viznannya todi koli vzhe nihto ne mozhe skazati napevno chi she zhivij cej samitnik Nezadovgo do smerti Edgar Dega visloviv bazhannya svoyemu drugovi Zhan Luyi Forenu shobi na jogo mogili zamist guchnih promov toj vigolosiv lishe Vin duzhe lyubiv malyunok Edgar Dega pomer vid insultu 27 veresnya 1917 roku i buv pohovanij na Monmartri v ostannyu put jogo provodzhali tilki nechislenni priyateli hudozhniki Psihologichnij portretMitec ne zalishiv po sobi nashadkiv Vin ne tilki ne mav sim yi a j vzagali unikav stosunkiv z zhinkami Z cogo privodu suchasnikami robilisya pripushennya nachebto vin buv impotentom Deyaki z biografiv vidkidayuchi ci zakidi nagoloshuyut na zhinkonenavisnictvi Dega Znachna chastina cih zvinuvachen bazuyetsya ne stilki na faktah skilki na nesprijnyatti tvorchosti Edgara Dega zvinuvachuvali v tomu sho vin malyuye zhinok negarnimi i v nepristojnih pozah Absent Dvi tancivnici Naspravdi zamolodu Edgar Dega mriyav znajti zhinku nevibaglivu i lagidnu yaka zrozumiye bezumstva mogo duhu i z yakoyu v praci provedu svoye skromne zhittya Sered najkrashih uchniv hudozhnika bula same zhinka Meri Kassat Dega tovarishuvav z aktrisoyu Elen Andre z vdovoyu Zhorzha Bize a aktrisi Salanvil navit prisvyachuvav soneti Vin takozh aktivno pidtrimuvav talanovitu debyutantku i naturnicyu Syuzannu Vallandon nedobrozilivci navit pripisuvali jomu batkivstvo nezakonnorodzhenogo sina Syuzanni majbutnogo hudozhnika Morisa Utrillo Vinsent van Gog v listi do Emilya Bernara pisav Vin Dega sposterigaye yak skoti silnishi vid nogo zbudzhuyutsya j krutyat lyubov i vidpovidno rozmalovuye yih yakraz tomu sho ne vidchuvaye osoblivogo bazhannya zbudzhuvatis Krim togo bilshist suchasnikiv harakterizuvali jogo yak mizantropa zlostivogo i pihatogo cholovika reakcionera j antisemita Najbilsh radikalni z nih navit pripisuvali Dega nenavist do ditej kotiv kvitiv ryad fobij tosho Dijsno Edgar Dega vihovanij v burzhuaznomu seredovishi dotrimuvavsya konservativnih politichnih poglyadiv a v skandalnij spravi Drejfusa stav na antisemitski poziciyi Odnak vodnochas hudozhnik protestuvav proti burzhuaznoyi zahlannosti vvazhav sho klasovi privileyi i uspadkuvannya majna mayut buti skasovani vidmovlyavsya vid oficijnih zvan Cej protest buv odniyeyu z prichin chomu vin vidijshov vid tradicij akademizmu j klasicizmu ta nablizivsya do novatoriv impresionistiv z yakimi cherez pevni neporozuminnya takozh zgodom rozirvav stosunki Vse zhittya Edgar Dega vidstoyuvav pravo mitcya zobrazhuvati realnist pravdivo i cherez ce zalishivsya nezrozumilim dlya publiki j koleg yaki zvikli do pevnih misteckih kanoniv Van Gog yakij pobizhno poznajomivsya z Dega v odnomu z misteckih saloniv zauvazhiv sho Dega pribrav viglyadu notariusa tobto prikrivsya maskoyu bajduzhosti Odnak Daniel Alevi zauvazhuye Ce buv spravzhnij drug Shob potisnuti ruku pobuti na pohoroni Dega yihav p yatnadcyat godin poyizdom Use te bulo prihovane maskoyu bajduzhosti udavanoyu suvoristyu She odne zvinuvachennya u skuposti slid vidkinuti z oglyadu na te sho hudozhnik praktichno ne mav zasobiv dlya isnuvannya oskilki majzhe ne prodavav svoyih robit Dovgij chas vin zhiv na groshi yaki jomu nadsilav batko cherez sho zmushenij buv silno ekonomiti Vin skeptichno vislovlyuvavsya shodo namagan Mane otrimati oficijne viznannya kepkuvav z suyetnosti Dzhejmsa Vistlera Dorogij mij vi povodites tak nache vam brakuye talantu buv kategorichnim v ocinci suchasnikiv napriklad na pitannya yak dosyagti uspihu vidpoviv Za moyih chasiv ne dosyagali uspihu Edgar Dega tovarishuvav z hudozhniceyu Meri Kassat i skulptorom Bartolome buv blizkij do Danielya Alevi Shvalno i vodnochas kritichno vislovlyuvavsya shodo tvorchosti Eduara Mane Polya Sezanna Tvorchist Spartanski divchata viklikayut hlopciv na borotbu 1861 Hudozhnimi vchitelyami Edgara Dega buli predstavniki klasicistichnoyi j akademichnoyi shkoli Zhan Ogyust Dominik Engr i tomu v jogo rannih tvorah vidchuvayetsya vpliv cih misteckih techij Pershi zi svoyih velikih poloten 1860 1865 roki hudozhnik prisvyativ istorichnij tematici zoseredivshis na syuzhetah antichnoyi j serednovichnoyi istoriyi Spartanski divchata viklikayut hlopciv na borotbu Vpravi spartanciv Semiramida zvodit Vavilon Procesiya na stinah mista Neshastya v Orleani Scena z vijni v seredni viki Najbilsh viznachne z rannih poloten Olimpiya takozh stvorene za klasichnimi kanonami malyuvannya ogolenoyi naturi 1862 Muzej d Orse Majzhe odnochasno z istorichnoyu tematikoyu vin pochinaye vpravlyatis u stvorenni portretiv najranishi z yakih datuyutsya 1860 1867 rokami Slid zaznachiti sho odna z pershih robit z ciyeyi seriyi 1862 otrimala visoku ocinku kritikiv i vvazhayetsya chi ne najkrashim portretom z usih stvorenih Dega U cij roboti vidchuvayetsya novatorskij duh molodogo zhivopiscya vsuperech togochasnim kanonam Edgar Dega rozbivaye grupu a batka rodini zobrazhaye v profil Polotna Tereza de Ga 1863 Grafinya Morbili Pani Gozhlen Portret molodoyi zhinki 1867 harakterizuyut jogo yak vpravnogo i proniklivogo portretista yih viriznyaye tonkij malyunok Edgar Dega ne robiv salonnih portretiv i ne vikonuvav robit na zamovlennya vsih svoyih modelej vin obirav z seredovisha blizkih druziv ta rodichiv 1872 U 1872 roci pid chas perebuvannya v SShA Edgar Dega stvoryuye she odne viznachne polotno Modelyami dlya ciyeyi kartini stali amerikanski rodichi hudozhnika Kartina napisana u realistichnij maneri ce odne z ostannih poloten Dega pozbavlenih vplivu impresionizmu U 1873 roci hudozhnik priyednuyetsya do Batinelskoyi grupi i zapozichuye u vidkinutih novatoriv impresionistskij pidhid vidtvorennya dijsnosti ne cherez bukvalne kopiyuvannya naturi a cherez vidobrazhennya pevnogo vrazhennya yake vona spravlyaye Nadali Edgar Dega vse menshe pracyuvatime bezposeredno z naturoyu zaperechuyuchi neobhidnist yiyi yak takoyi Natomist vin vpravno vtilyuvatime svoyi vrazhennya vid sposterezhen za lyudmi na polotnah Na kartinah Dega stane menshe chornogo koloru yakij impresionisti vidkidali vzagali natomist vin proyavit sebe yak dobrij kolorist U 1860 ti roki Edgar Dega vpershe zvertayetsya do tem nad yakimi pracyuvatime vse zhittya kinnih peregoniv i baletnih tancivnic Obom temam vin prisvyativ desyatki poloten a kartini z tancivnicyami vzagali stanovlyat led chi ne polovinu jogo tvorchoyi spadshini Cherez ce Edgara Dega inodi nazivatimut zhivopiscem tancivnic Obidvi temi privablyuyut hudozhnika na stilki svoyimi syuzhetami skilki mozhlivistyu vidtvoriti ruh U kartinah z tancivnicyami Edgar Dega chasto vtilyuye vlasni revolyucijni znahidki zobrazhaye modelej z doti nezvichnih rakursiv zverhu znizu pidsvitlyuye tlo na yakomu kontrastno vidilyayutsya temnishi figuri lyudej Orkestr Operi Okrim baletnih tancivnic u seriyi poloten Dega zobraziv i vikonavic narodnih tanciv z todishnoyi Rosijskoyi imperiyi Popri yavnu prinalezhnist zobrazhenih tancivnic do ukrayinskoyi kulturi ta odnoznachni etnografichni ta mistectvoznavchi dokazi cogo u zahidnij kulturi do 2022 roku yih nazivali rosijskimi tancivnicyami U modistki 1882 U 1875 1885 rokah Edgar Dega stvoryuye seriyu z dvadcyati poloten prisvyachenih pobutu kav yaren i U nij vin rozvivaye zapochatkovanu na kartinah z tancivnicyami maneru protistavlennya svitla i tini prichomu svitlim chasto viyavlyayetsya tlo a temnim perednij plan Klyuchovi figuri na cih polotnah neridko oberneni do glyadacha spinoyu sho stvoryuye vrazhennya ilyuzornosti zobrazhenih veseloshiv i nudgi vidviduvachiv Najvidomishe z poloten cogo ciklu Absent z vrazhayuchoyu realistichnistyu pokazuye zhinku sho prizvichayilas do vzhivannya absentu Cherez cyu neprivablivu realistichnist hudozhnika zvinuvachuvali u namaganni vidtvoriti nepristojni zhittyevi yavisha todi yak Edgar Dega zahishav pravo hudozhnika malyuvati zhittya takim yakim vono ye Svoyeridnim prodovzhennyam kafeshantannogo ciklu stala mala seriya z pobutu domiv rozpusti V ochikuvanni kliyenta Ochikuvannya U saloni Inter yer Svyato hazyajki Dvi zhinki sho sidyat Syuzhet dlya kartini Svyato hazyajki de zobrazheno svyatkuvannya poviyami dnya narodzhennya sutenerki hudozhnik zapozichiv u Gi de Mopassana novela Dim Telye U 1882 1898 rokah Edgar Dega stvoryuye seriyu kartin prisvyachenih pobutovi modistok Naturniceyu dlya najvidomishogo polotna cogo ciklu U modistki 1882 stala jogo ulyublena uchenicya Meri Kassat Polotna robitnichogo ciklu Prasuvalnicya livoruch i Pralya z biliznoyu pravoruch U tvorchosti hudozhnika slid vidiliti she dva cikli kartin yaki ne priurocheni do pevnogo periodu ce ogoleni naturi i sceni z zhittya prostih robitnic Kartini z ogolenimi tilami na yakih Edgar Dega zobrazhav zdebilshogo zhinok zajnyatih svoyim tualetom chasto viklikali vidrazu v glyadachiv i zaznali nishivnoyi ocinki kritikiv Same v nih mistectvoznavci chasto vbachali pripisuvane hudozhniku zhinkonenavisnictvo cherez te sho vin ne stav romantizuvati zhinochi obrazi i zamist togo shobi zobrazhati predstavnic slabkoyi stati u pritamannij yim roli materiv chi kurtizanok pokazav yih u najbudennishij obstanovci ta she j v neokovirnih pozah Pri stvorenni cih poloten i malyunkiv Edgar Dega inkoli koristuvavsya novim dlya togo chasu metodom zmalovuvannya z fotografij Chiselni kartini z zhittya pral i chasto podayut yak timchasove zahoplennya hudozhnika pobutom nizhchih verstv hocha na nih vin zobraziv vazhku pracyu bidnyakiv i tim samim visloviv spivchuttya prostim zhinkam chiya vazhka robota chasto nedoocinena suspilstvom Blakitni tancivnici 1897 Pushkinskij muzej odne z ostannih poloten na yakomu vpovni proyavlyayetsya yaskrava koloristika piznogo Dega Naprikinci zhittya Edgar Dega stav malyuvati pejzazhi hocha i zaperechuvav neobhidnist roboti z naturoyu Ci roboti vikonani perevazhno pastellyu v nih perevazhayut motivi spokijnoyi navit desho bidnoyi prirodi dominuyut tmyani kolori Cya chastina jogo tvorchosti zalishayetsya maloznanoyu V ostanni roki tvorchoyi aktivnosti Edgar Dega zoseredivsya perevazhno na portretah i krupnoplanovih zobrazhennyah sho poyasnyuyut postupovoyu vtratoyu zoru Z ciyeyi zh prichini na jogo polotnah staye bilshe yaskravih farb U slipij period svogo zhittya hudozhnik pracyuvav viklyuchno zi skulpturoyu Za svoye zhittya Edgar Dega napisav ponad dvi tisyachi kartin olijnimi farbami i pastellyu stvoriv sotni malyunkiv krim togo pracyuvav zi skulpturoyu ofortami litografiyami Tvori Dega vidznachayutsya gostro viraznim malyunkom majsternoyu kompoziciyeyu vishukano vitrimanim koloritom KritikaZa zhittya Edgar Dega yak i reshta impresionistiv zaznav nishivnoyi kritiki za nehtuvannya kanonami klasichnogo mistectva yaki na toj chas vvazhalisya neporushnimi Mitcya ne vryatuvala navit pomirkovana poziciya shodo zasad impresionizmu yakij vin sprijmav zovsim ne bezzasterezhno Albert Volf u 1876 roci v gazeti Le Figaro pisav Sprobujte no napoumiti pana Dega skazhit jomu sho v mistectvi isnuyut pevni yakosti kotri nazivayutsya risunkom kolorom realizaciyeyu pragnennyam vin rozsmiyetsya vam v oblichchya j ogolosit vas reakcionerom Misteckij kritik Gyustav Kokio zaznachav sho vsi jogo tancivnici ce te sho mig bi vidtvoriti dobrij fotograf ne bilshe a en dodavav sho Dega nikoli ne vmiv namalyuvati zhodnogo konya chi zhokeya Na dumku en hudozhnik zobrazhaye zhinochu grubist Zhan Zhak Levek stverdzhuvav sho na polotnah z poviyami mozhna pobachiti ogidu zhinkonenavisnika yakij mandruye po peklu seksa Jogo pidtrimuvav Zhan Kasu vidgukuyuchis pro seriyu z ogolenimi zhinkami nastupnim chinom Tut rozkrivayetsya absolyutne zhinkonenavisnictvo nevdovolenogo holostyaka Poshtova marka SRSR na yakij zobrazheno kartinu Dega Na comu tli shvalni dumki gubilisya tomu Edgar Dega zamknuvsya u vlasnomu domi j perestav spilkuvatisya ne tilki zi svitom a j z bilshistyu koleg Tim ne mensh ryad mitciv visoko ocinili tvorchist mitcya novatora She u 1874 roci Edmon de Gonkur napisav u shodenniku pro Dega Ce lyudina yaka za moyim perekonannyam chudovo shoplyuye duh zhittya vidobrazhayuchi suchasnist Edmon Dyuranti na drugij vistavci impresionistiv ogoloshuye Edgara Dega golovnoyu figuroyu ruhu a jogo tvori zrazkom realizmu Na jogo dumku Edgar lyudina z ridkisnim talantom i ridkisnoyu dusheyu hudozhnik vinyatkovo inteligentnij spovnenij idej sho zdayetsya divnim bilshosti jogo pobratimiv Filosof Anri Bergson skazav sho Dega spravzhnij realist na vidminu vid bagatoh inshih kotri privlasnyuyut sobi cej titul ale ne vidchuvayut realnih rechej Uslavlenij hudozhnik u listi do sina pisav sho Dega bezperechno najbilshij hudozhnik nashoyi epohi Vtim viznannya prijshlo do Edgara Dega lishe naprikinci zhittya koli vin uzhe nichogo ne bachiv zhiv samotno i ne zdaten buv ociniti shanuvannya svoyih prihilnikiv Sam hudozhnik skeptichno vidgukuvavsya pro svoyu tvorchist cile zhittya provedeno u doslidah GalereyaSvitlovi efekti na kartinah Edgara Dega Repeticiya baletu na sceni pidsvichuvannya znizu Baletnij spektakl Vid na scenu iz lozhi pidsvichuvannya znizu Repeticiya pidsvichuvannya znizu Spivachka v svitli zastosuvannya nizhnogo svitla pidsvichuvannya tla Novatorski prijomi na polotnah Edgara Dega nizhnij rakurs Tancivnicya z buketom kvitiv zirka baletu verhnij rakurs Zhokeyi pered tribunoyu poglyad zzadu Eduar Mane i mademuazel Mane vidrizannya figuri vertikallyu Zhinka sho sidit bilya vazi z kvitami vidcentrovij pokaz modeli Portreti Gitarist Lorenco Pagan i Ogyust de Ga Ahill de Ga v kadetskij uniformi Zhak Zhozef Tisso Amator Kartini z tancivnicyami Baletna shkola Baletna repeticiya Tancyuvalnij zal Polotna z kinnimi peregonami Pered startom Zhokeyi na konyah pered viddalenimi pagorbami Pered peregonami Na peregonah Polotna z ogolenoyu naturoyu Mittya Taz Golij hlopchik sho sidit Golij cholovik Zhanrovi i pejzazhni kartini Absent Landshaft Malyunki i skulpturi Edgara Dega Zhinka u vulichnomu odyazi portret Ellen Andre malyunok pastellyu na paperi Portret mademuazel Gortenziyi Valpinchon malyunok pastellyu na paperi 1881 Ispanska tancivnicya 1885 Tancivnicya sho ruhayetsya upered z rozvedenimi rukami 1895 Vshanuvannya pam yatiu Lvovi odna iz budivelnih korporacij na chest mitcya nazvala zhitlovij kompleks na vul Oleni Stepanivni U 1971 roci na chest Edgara Dega nazvano asteroyid golovnogo poyasu 6673 Dega U 1984 roci poshtoyu SRSR vipusheno seriyu marok prisvyachenih francuzkomu zhivopisu na odnij z nih zobrazheno eksponat Ermitazhu kartinu Dega PosilannyaDega Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Edgar Debga at Olga s Gallery 10 grudnya 2011 u Wayback Machine E Dega zhittya ta tvorchist na sajti Kartini Impresionistiv 22 lipnya 2012 u Wayback Machine E Dega na sajti Impressionism ru 21 veresnya 2013 u Wayback Machine Povne zibrannya kartin E Dega 20 sichnya 2012 u Wayback Machine Famous Artists Gallery E Dega 21 veresnya 2013 u Wayback Machine E Dega Litografiya monotipiya vugillya krejda ta pastel na paperi 21 veresnya 2013 u Wayback Machine Primitkihttp www moma org collection works 34679 Joconde 1975 d Track Q809825d Track Q68471231 https collections frick org people 77 hilairegermainedgar degas objects http kmska be collection work data 763sen https www fine arts museum be nl de collectie artist degas edgar 1 Artists Artworks d Track Q84575091 Het bad Bibliotheque nationale de France BNF platforma vidkritih danih 2011 d Track Q19938912d Track Q54837d Track Q193563 artist list of the National Museum of Sweden 2016 d Track Q16323066d Track Q22681075 B Rajnov S 22 B Rajnov S 24 B Rajnov S 25 26 B Rajnov S 27 B Rajnov S 66 B Rajnov S 28 B Rajnov S 16 18 B Rajnov S 19 B Rajnov S 21 Bixenstine L R 1987 EDGAR DEGAS RUSSIAN DANCERS SERIES 1897 99 THEIR DATING PASTEL TECHNIQUE AND THEIR CONTEXT WITHIN HIS LATE PERIOD 1885 1908 FRANCE FOLKLORISTS Doctoral dissertation The Ohio State University angl B Rajnov S 30 31 B Rajnov S 32 33 B Rajnov S 93 DzherelaPoza krasivoyu ilyuziyeyu Bogomil Rajnov Tri samitniki Lviv Kamenyar 1988 271 s