Бруклінський музей (англ. Brooklyn Museum) — один з найбільших і найстаріших художніх музеїв Північної Америки.
Бруклінський музей | |
---|---|
англ. Brooklyn Museum | |
| |
40°40′16″ пн. ш. 73°57′49″ зх. д. / 40.67130600002777641° пн. ш. 73.96375000002778677° зх. д.Координати: 40°40′16″ пн. ш. 73°57′49″ зх. д. / 40.67130600002777641° пн. ш. 73.96375000002778677° зх. д. | |
Тип | художня галерея[1] і неприбуткова організація |
Статус спадщини | d[2] і d |
Частина від | d |
Країна | ![]() |
Розташування | Нью-Йорк, |
Адреса | 200 Eastern Parkway, Brooklyn, NY 11238 |
Стиль | Боз-ар |
Архітектор | Мід МакКім, Френч Вайт, Деніел Честер |
Засновано | 1895 |
Відкрито | 1895 |
Фонд | 1,5 млн одиниць зберігання |
Відвідувачі | 500 тис. щорічно |
Директор | Арнольд Леман |
Сайт | brooklynmuseum.org |
![]() ![]() Бруклінський музей (США) | |
Загальні відомості
Зібрання музею налічує більше півтора мільйонів експонатів, від шедеврів стародавнього Єгипту до творів сучасного мистецтва. Бруклінський музей є однією з визначних пам'яток архітектури Нью-Йорка. Музей розташований в будівлі стилю боз-ар, в районі Краун-Гайтс у центрі Брукліна. Площа музею: 52 000 кв.м. Щорічно музей відвідують близько 500 тисяч осіб. Споруда музею входить складовою частиною до ансамблю, де також Бруклінський ботанічний сад, Парк авеню, Авеню Зоопарк.
Історія
Історію створення Бруклінського музею починають з 1823 р., коли Август Брем заснував Бруклінську бібліотеку. 1841 р. Бруклінська бібліотека була переведена у приміщення Бруклінського ліцею. Обидва окремі заклади були поєднані у один 1843 р. з метою створення Бруклінського інституту, котрий почав функціонувати ще як і художній заклад з власними виставками живопису і скульптури та публічними лекціями різної тематики. 1890 р. директор інституту Франклін Гупер сприяв заснуванню Бруклінського закладу наук і мистецтв з музеєм. Музей як складова частина Бруклінського інституту був відкритий для відвідин 1897 року. До 1970-х років створений тут музей був лише одним з підрозділів Бруклінського інституту.
Лише у 1970-ті рр. інститут був реорганізований, а його відділки отримали самостійність. Виникли:
- Бруклінський музей
- Бруклінська академія музики
- Бруклінський ботанічний сад
- Бруклінський музей дитинства тощо.
І раніше Бруклін як місто відрізнявся помітною самостійністю і відокремленістю від Нью-Йорка. Бруклін був приєднаний до мегаполіса Нью-Йорка як лише один із його районів, але зберігає помітну автономію і відокремленість досі.
Головна споруда і колекції
Величезна споруда музею була вибудована 1885 року архітектурним бюро у ситлі неокласицизму. Для публіки музей було відкрито 1887 року. Будівля Бруклінського музею мала стати найбільшим музейним приміщенням у світі, проте до сьогодні завершено лише одну п'яту із запланованих музейних площ. Алегоричні фігури Бруклін (праворуч) та Манхеттен (ліворуч від портика) були створені 1916 року американським скульптором Деніеолом Честером Френчем (1850-1931). Спочатку фонди музею складалися з природничої та етнографічної колекцій та зібрання живопису. 1916 року єгиптолог Чарльз Вільбур подарував музею велику колекцію єгипетських . На початок 21 ст. давньоєгипетська колекція музею вважається однією з найбільших у світі, але на початок 21 ст. поступається якістю колекціям давньоєгипетського мистецтва у Музеї мистецтва Метрополітен.
Архітектурні фрагменти міста Нью-Йорк
Дещо незвичною колекцією Бруклінського музею є архітектурні фрагменти міста Нью-Йорк. В період дикого капіталізму Нью-Йорк шалено збільшувався і швидко поглинав навколишні містечка, селища і поселення. Процес поглинання супроводжувався спекуляцією земельними ділянками, перепродажем житлових будинків тощо. Нові володарі історичної забудови швидко руйнували її, не рахуючись з мистецькою вартістю як окремих споруд, так і мистецькою вартістю окремих архітектурних деталей. Рештки поруйнованого вивозили на смітники. Бруклінський музей створив відділ, що почав збирати і вивозити окремі архітектурні деталі майже з усіх районів Нью-Йорка — рельєфи, скульптури тощо. Так, широко відомі алегоричні скульптури «Бруклін» і «Манхеттен» 1916 року, котрі колись прикрашали пілони Манхеттенського мосту, були вивезені в музей саме з міркувань їх рятування від нищення.
Скандальна виставка
1988 року тут було вперше у світі публічно показано картину Гюстава Курбе Походження світу (L'Origine du monde). Під час виставки «Сенсація: Молоді британські митці з колекції Саатчі», що проходила 1999 року, стався публічний скандал. Тодішній мер Нью-Йорка Рудольф Джуліані назвав один з показаних творів «хворобливим» й поставив вимогу вилучити його з виставки, а також скасував 7,2 млг доларів щорічної субвенції музею. Проте керівництво музею не послухало Джуліані, а суд визнав скасування субвенції невиправданим, оскільки побачив у цій дії мера зазіхання на свободу мистецтва (див.: Перша поправка до Конституції США). Протягом 2003–2004 років під орудою архітектора Джеймса Польшека пройшла реконструкція музею, яка обійшлася в 60 млн доларів. Було проведено реконструкцію багатьох приміщень, а при вході до музею споруджено скляний павільйон. На площі перед музеєм каліфорнійське бюро дизайну Вет спорудило фонтан «Водяний балет».
Фонди
Давньоєгипетське мистецтво
- «Фараон з дружиною». Портретний рельєф амарнського періоду
- Стела Такенемет, що вітає бога Осириса, ґрунт на деревині з кольоровим малюнком, 15 династія, до 653 до н. е., Фіви (?)
- «Жінка-птаха», кераміка, додинастична жіноча скульптура.
- Книга смерті, 31.1777e
- Бруклінський папірус 664-332 до н. е.
- Пані Тьєпу, 18-та династія нового царства, Аменхотеп III бл. 1390-1352 до н. е., з могили № 181 у Фівах, 65.197
- Парна статуя чоловіка і дружини Небсена та Небсен-Та, 18-та династія нового царства, Тутмос IV або Аменхотеп III, бл. 1400-1352 до н. е.
- Круглий флакон для косметики з кришкою, Нове царство, 18 династія.
- Жіночий портрет (Фаюмський портрет-62)
- Портрет невідомого в золотому вінку ( Фаюмський портрет )
Живопис Сполучених Штатів
- , Джордж Вашингтон, бл. 1776
- Семюел Фінлі Бріз Морзе, Портрет Джона Адамса, 1816
- , Мирне королівство, бл. 1830-1840
- Джон Джеймс Одюбон, Дикий індик, літографія, бл. 1861
- Істмен Джонсон, Раби, що тікають, c. 1862
- , Вечірня заграва та червона корова, 1870-1875
- Вінслов Гомер, Північно-східне узбережжя, c. 1883
- , Місячне сяйво, 1885.
- , Світанок, 1887
- Томас Ікінс, Летиція Вільсон Джорда, 1888
- Едвін Лорд Вікз. «Стара мечеть у передмісті Делі, Індія», бл. 1885 р.
- Джон Сінгер Сарджент, Поль Елльо малює з дружиною, 1889
- Мері Кассат, Туалет, бл. 1889-1894.
- Чайлд Хассам, Пізня післяобідня пора. Нью-Йорк. Зима, бл. 1900
- , Ню з яблуком, 1909-1910
- Джордж Беллоуз, Ранковий сніг. Річка Гудзон, 1910
- Джорджія О'Кіф, Синє 1, 1916
- , Пейзаж, Нью Мексико, 1916-1920
Музейна колекція графіки
- Поль Елльо. «Коштовне хутро», бл. 1895
- Антоніс ван Дейк, «Автопортрет», офорт, друк з авторської дошки-матриці
- Рембрандт. «Три дерева», офорт 1643
- Жан-Оноре Фрагонар. «Перший урок майбутнього вершника», до 1780
- Томас Ровлендсон. Карикатура «Книжковий аукціон», до 1815
- Теодор Шассерьо. «Портрет мадам Моннеро старшої», 1839
-
- Шарль Меріон. «Вежа Горлож», бл. 1852
- Жан-Франсуа Мілле, так звана «Велика пастушка», бл. 1862
- Берта Морізо. «Музика», малюнок 1893
- Хендрік Віллем Месдаг. «Рибальські човни на березі», 1896
- Вінсент ван Гог. «Кипарис», малюнок 1889
- Альфонс Муха. Афіша «Виставка Бруклінського музею», 1921
- Фігурка Ндоб з Конго.
- Золотий вершник, культура Ашанті, Гана.
Тварини в мініатюрах середньовічної Індії
- Анонім 18 ст. «Дойка корови», Бруклінський музей , Нью-Йорк
- Анонім 17 ст. «Керування слоном», Бруклінський музей , Нью-Йорк
Ісламське мистецтво
- Рельєф з пісковика. Мугал стиль, 17 ст., Індія
- Зразок арабської каліграфії, бл. 1895
- Зумурруд Шах тікає в гори, бл. 1570
- «Перська дівчина з тамбурином», живопис 19 ст.
Живопис італійських майстрів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpoTDBKeWIyOXJiSGx1WDAxMWMyVjFiVjh0WDAxaFpHOXVibUZmWVc1a1gwTm9hV3hrWDBWdWRHaHliMjVsWkY5M2FYUm9YMEZ1WjJWc2MxOHRYMWR2Y210emFHOXdYMjltWDBKbGNtNWhjbVJwYm05ZlRIVnBibWt1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVKeWIyOXJiSGx1WDAxMWMyVjFiVjh0WDAxaFpHOXVibUZmWVc1a1gwTm9hV3hrWDBWdWRHaHliMjVsWkY5M2FYUm9YMEZ1WjJWc2MxOHRYMWR2Y210emFHOXdYMjltWDBKbGNtNWhjbVJwYm05ZlRIVnBibWt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- Марко Пальмеццано. «Свята бесіда», бл. 1521 р., Бруклінський музей, США
- , Святого Лаврентія ховають в могилі святого Стефана, 1410–1414, 33 × 36 cm
- , Триптих «Мадонна з немовлям, Св. Яковом і євангелістом Іваном», бл. 1460-1462
- Ніколо Пізано. « Мадонна з немовлям і Катериною Александрійською», до 1515
- Бартоломео Венето. «Невідома сеньйора як Марія Магдалина», 1520-і
-
Західноєвропейська скульптура в музеї
- Вільям Бітті. «Дочка фараона знайшла кошик з малюком Мойсеєм», до 1860, Бруклінський музей, Нью-Йорк
- Огюст Роден, «Данаїда», 1903
- . «Грішні янголи», до 1893
- Моріс Штерн. «Ранок», 1926
- Скульптури роботи Родена
Живопис майстрів Франції
- Франсуа Мілле. «Пастух зі стадом»
- Ежен Делакруа, Батько прокляв Дездемону, бл. 1850-1854
- Оноре Домьє, Два адвокати, бл. 1865-1870
- Гюстав Курбе, Край басейну, 1867
- Едгар Дега, Портрет мадмуазель Ежені Фіокр, 1867-1868
- Альфред Сіслей, Повінь в селі Море, 1879
- Гюстав Кайботт, Квітучі яблуні, бл. 1885
- , Кінець робочого дня, бл. 1886-1887
- Анрі де Тулуз-Лотрек, Мулен-Руж, 1892
- Клод Моне, Церква у Верноні, 1894
- Клод Моне, Ефект сонця на будинку Парламенту, 1903
- Клод Моне, Палац дожів, 1908
- П'єр Огюст Ренуар, Канські виноградники, 1908
Вибрані твори митців інших країн
- Ян Корнеліс Вермеєн. «Жан де Каронделе», бл. 1530 р.
- Луї Галле (художник). «Прощання з убитими іспанцями графами Ламоралем Егмонтом та Горном, Філіпом де Монморансі», 1851
- Верещагін Василь Васильович. «Страта на хресті в Римській імперії», 1887 р.
- Верещагін Василь Васильович. «Шлях військовополонених», 1879, Бруклінський музей
Примітки
- https://www.brooklynmuseum.org/about
- Національний реєстр історичних місць США — 1966.
- archINFORM — 1994.
- Brooklyn Institute of Arts and Sciences v. City of New York, 64 F.Supp.2d 184 (E.D.N.Y. Nov 01, 1999)
- . Архів оригіналу за 13 березня 2015. Процитовано 25 вересня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 18 березня 2015. Процитовано 25 вересня 2014.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://law2.fordham.edu/publications/articles/200flspub6595.pdf[недоступне посилання з лютого 2019]
Джерела
- Офіційна сторінка [ 3 лютого 2010 у Wayback Machine.]
- Brooklyn Museum records, 1823–1963 from the Smithsonian Archives of American Art [ 11 листопада 2020 у Wayback Machine.].
- http://www.brooklynmuseum.org/about/building.php [ 16 березня 2015 у Wayback Machine.]
- Lawrence, Deirdre (1999). "The Evolution of a Library: The Brooklyn Museum of Art Libraries and Archives". Art Documentation 18 (1)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Бруклінський музей
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bruklinskij muzej angl Brooklyn Museum odin z najbilshih i najstarishih hudozhnih muzeyiv Pivnichnoyi Ameriki Bruklinskij muzejangl Brooklyn Museum40 40 16 pn sh 73 57 49 zh d 40 67130600002777641 pn sh 73 96375000002778677 zh d 40 67130600002777641 73 96375000002778677 Koordinati 40 40 16 pn sh 73 57 49 zh d 40 67130600002777641 pn sh 73 96375000002778677 zh d 40 67130600002777641 73 96375000002778677Tip hudozhnya galereya 1 i nepributkova organizaciyaStatus spadshini d 2 i dChastina vid dKrayina SShA 3 Roztashuvannya Nyu Jork SShAAdresa 200 Eastern Parkway Brooklyn NY 11238Stil Boz arArhitektor Mid MakKim French Vajt Deniel ChesterZasnovano 1895Vidkrito 1895Fond 1 5 mln odinic zberigannyaVidviduvachi 500 tis shorichnoDirektor Arnold LemanSajt brooklynmuseum orgBruklinskij muzej SShA Bruklinskij muzej u VikishovishiZagalni vidomostiZibrannya muzeyu nalichuye bilshe pivtora miljoniv eksponativ vid shedevriv starodavnogo Yegiptu do tvoriv suchasnogo mistectva Bruklinskij muzej ye odniyeyu z viznachnih pam yatok arhitekturi Nyu Jorka Muzej roztashovanij v budivli stilyu boz ar v rajoni Kraun Gajts u centri Bruklina Plosha muzeyu 52 000 kv m Shorichno muzej vidviduyut blizko 500 tisyach osib Sporuda muzeyu vhodit skladovoyu chastinoyu do ansamblyu de takozh Bruklinskij botanichnij sad Park avenyu Avenyu Zoopark IstoriyaIstoriyu stvorennya Bruklinskogo muzeyu pochinayut z 1823 r koli Avgust Brem zasnuvav Bruklinsku biblioteku 1841 r Bruklinska biblioteka bula perevedena u primishennya Bruklinskogo liceyu Obidva okremi zakladi buli poyednani u odin 1843 r z metoyu stvorennya Bruklinskogo institutu kotrij pochav funkcionuvati she yak i hudozhnij zaklad z vlasnimi vistavkami zhivopisu i skulpturi ta publichnimi lekciyami riznoyi tematiki 1890 r direktor institutu Franklin Guper spriyav zasnuvannyu Bruklinskogo zakladu nauk i mistectv z muzeyem Muzej yak skladova chastina Bruklinskogo institutu buv vidkritij dlya vidvidin 1897 roku Do 1970 h rokiv stvorenij tut muzej buv lishe odnim z pidrozdiliv Bruklinskogo institutu Lishe u 1970 ti rr institut buv reorganizovanij a jogo viddilki otrimali samostijnist Vinikli Bruklinskij muzej Bruklinska akademiya muziki Bruklinskij botanichnij sad Bruklinskij muzej ditinstva tosho I ranishe Bruklin yak misto vidriznyavsya pomitnoyu samostijnistyu i vidokremlenistyu vid Nyu Jorka Bruklin buv priyednanij do megapolisa Nyu Jorka yak lishe odin iz jogo rajoniv ale zberigaye pomitnu avtonomiyu i vidokremlenist dosi Golovna sporuda i kolekciyiAnonim zi Starodavnogo Yegiptu Fayansova mavpa amarnskij period 1352 1336 rr do n e Velichezna sporuda muzeyu bula vibudovana 1885 roku arhitekturnim byuro u sitli neoklasicizmu Dlya publiki muzej bulo vidkrito 1887 roku Budivlya Bruklinskogo muzeyu mala stati najbilshim muzejnim primishennyam u sviti prote do sogodni zaversheno lishe odnu p yatu iz zaplanovanih muzejnih plosh Alegorichni figuri Bruklin pravoruch ta Manhetten livoruch vid portika buli stvoreni 1916 roku amerikanskim skulptorom Denieolom Chesterom Frenchem 1850 1931 Spochatku fondi muzeyu skladalisya z prirodnichoyi ta etnografichnoyi kolekcij ta zibrannya zhivopisu 1916 roku yegiptolog Charlz Vilbur podaruvav muzeyu veliku kolekciyu yegipetskih Na pochatok 21 st davnoyegipetska kolekciya muzeyu vvazhayetsya odniyeyu z najbilshih u sviti ale na pochatok 21 st postupayetsya yakistyu kolekciyam davnoyegipetskogo mistectva u Muzeyi mistectva Metropoliten Arhitekturni fragmenti mista Nyu JorkDesho nezvichnoyu kolekciyeyu Bruklinskogo muzeyu ye arhitekturni fragmenti mista Nyu Jork V period dikogo kapitalizmu Nyu Jork shaleno zbilshuvavsya i shvidko poglinav navkolishni mistechka selisha i poselennya Proces poglinannya suprovodzhuvavsya spekulyaciyeyu zemelnimi dilyankami pereprodazhem zhitlovih budinkiv tosho Novi volodari istorichnoyi zabudovi shvidko rujnuvali yiyi ne rahuyuchis z misteckoyu vartistyu yak okremih sporud tak i misteckoyu vartistyu okremih arhitekturnih detalej Reshtki porujnovanogo vivozili na smitniki Bruklinskij muzej stvoriv viddil sho pochav zbirati i vivoziti okremi arhitekturni detali majzhe z usih rajoniv Nyu Jorka relyefi skulpturi tosho Tak shiroko vidomi alegorichni skulpturi Bruklin i Manhetten 1916 roku kotri kolis prikrashali piloni Manhettenskogo mostu buli vivezeni v muzej same z mirkuvan yih ryatuvannya vid nishennya Skandalna vistavka1988 roku tut bulo vpershe u sviti publichno pokazano kartinu Gyustava Kurbe Pohodzhennya svitu L Origine du monde Pid chas vistavki Sensaciya Molodi britanski mitci z kolekciyi Saatchi sho prohodila 1999 roku stavsya publichnij skandal Todishnij mer Nyu Jorka Rudolf Dzhuliani nazvav odin z pokazanih tvoriv hvoroblivim j postaviv vimogu viluchiti jogo z vistavki a takozh skasuvav 7 2 mlg dolariv shorichnoyi subvenciyi muzeyu Prote kerivnictvo muzeyu ne posluhalo Dzhuliani a sud viznav skasuvannya subvenciyi nevipravdanim oskilki pobachiv u cij diyi mera zazihannya na svobodu mistectva div Persha popravka do Konstituciyi SShA Protyagom 2003 2004 rokiv pid orudoyu arhitektora Dzhejmsa Polsheka projshla rekonstrukciya muzeyu yaka obijshlasya v 60 mln dolariv Bulo provedeno rekonstrukciyu bagatoh primishen a pri vhodi do muzeyu sporudzheno sklyanij paviljon Na ploshi pered muzeyem kalifornijske byuro dizajnu Vet sporudilo fontan Vodyanij balet FondiDavnoyegipetske mistectvo Dokladnishe Mistectvo Starodavnogo Yegiptu Keramichna vaza z chovnom 18 dinastiya 1390 1352 rr do n e Bruklinskij muze Faraon z druzhinoyu Portretnij relyef amarnskogo periodu Stela Takenemet sho vitaye boga Osirisa grunt na derevini z kolorovim malyunkom 15 dinastiya do 653 do n e Fivi Zhinka ptaha keramika dodinastichna zhinocha skulptura Kniga smerti 31 1777e Bruklinskij papirus 664 332 do n e Pani Tyepu 18 ta dinastiya novogo carstva Amenhotep III bl 1390 1352 do n e z mogili 181 u Fivah 65 197 Parna statuya cholovika i druzhini Nebsena ta Nebsen Ta 18 ta dinastiya novogo carstva Tutmos IV abo Amenhotep III bl 1400 1352 do n e Kruglij flakon dlya kosmetiki z krishkoyu Nove carstvo 18 dinastiya Zhinochij portret Fayumskij portret 62 Portret nevidomogo v zolotomu vinku Fayumskij portret Zhivopis Spoluchenih Shtativ Dokladnishe Zhivopis Spoluchenih Shtativ Dzhordzh Vashington bl 1776 Semyuel Finli Briz Morze Portret Dzhona Adamsa 1816 Mirne korolivstvo bl 1830 1840 Dzhon Dzhejms Odyubon Dikij indik litografiya bl 1861 Istmen Dzhonson Rabi sho tikayut c 1862 Vechirnya zagrava ta chervona korova 1870 1875 Vinslov Gomer Pivnichno shidne uzberezhzhya c 1883 Misyachne syajvo 1885 Svitanok 1887 Tomas Ikins Leticiya Vilson Dzhorda 1888 Edvin Lord Vikz Stara mechet u peredmisti Deli Indiya bl 1885 r Dzhon Singer Sardzhent Pol Ello malyuye z druzhinoyu 1889 Meri Kassat Tualet bl 1889 1894 Chajld Hassam Piznya pislyaobidnya pora Nyu Jork Zima bl 1900 Nyu z yablukom 1909 1910 Dzhordzh Bellouz Rankovij snig Richka Gudzon 1910 Dzhordzhiya O Kif Sinye 1 1916 Pejzazh Nyu Meksiko 1916 1920 Muzejna kolekciya grafiki Pol Ello Koshtovne hutro bl 1895 Antonis van Dejk Avtoportret ofort druk z avtorskoyi doshki matrici Rembrandt Tri dereva ofort 1643 Zhan Onore Fragonar Pershij urok majbutnogo vershnika do 1780 Tomas Rovlendson Karikatura Knizhkovij aukcion do 1815 Teodor Shassero Portret madam Monnero starshoyi 1839 Sharl Zhak Muzikant ofort bl 1847 Sharl Merion Vezha Gorlozh bl 1852 Zhan Fransua Mille tak zvana Velika pastushka bl 1862 Berta Morizo Muzika malyunok 1893 Hendrik Villem Mesdag Ribalski chovni na berezi 1896 Vinsent van Gog Kiparis malyunok 1889 Alfons Muha Afisha Vistavka Bruklinskogo muzeyu 1921 Afrikanske mistectvo Figurka Ndob z Kongo Zolotij vershnik kultura Ashanti Gana Tvarini v miniatyurah serednovichnoyi Indiyi Anonim 18 st Dojka korovi Bruklinskij muzej Nyu Jork Anonim 17 st Keruvannya slonom Bruklinskij muzej Nyu Jork Islamske mistectvo Relyef z piskovika Mugal stil 17 st Indiya Zrazok arabskoyi kaligrafiyi bl 1895 Zumurrud Shah tikaye v gori bl 1570 Perska divchina z tamburinom zhivopis 19 st Zhivopis italijskih majstriv Bernardino Luyini Madonna na troni i yangoli Leonardeski Bruklinskij muzej Marko Palmeccano Svyata besida bl 1521 r Bruklinskij muzej SShA Svyatogo Lavrentiya hovayut v mogili svyatogo Stefana 1410 1414 33 36 cm Triptih Madonna z nemovlyam Sv Yakovom i yevangelistom Ivanom bl 1460 1462 Nikolo Pizano Madonna z nemovlyam i Katerinoyu Aleksandrijskoyu do 1515 Bartolomeo Veneto Nevidoma senjora yak Mariya Magdalina 1520 i Dzhovanni Boldini Dzhejms Vistler 1897Zahidnoyevropejska skulptura v muzeyiVilyam Bitti Dochka faraona znajshla koshik z malyukom Mojseyem do 1860 Bruklinskij muzej Nyu Jork Ogyust Roden Danayida 1903 Grishni yangoli do 1893 Moris Shtern Ranok 1926 Skulpturi roboti RodenaZhivopis majstriv FranciyiFransua Mille Pastuh zi stadom Ezhen Delakrua Batko proklyav Dezdemonu bl 1850 1854 Onore Domye Dva advokati bl 1865 1870 Gyustav Kurbe Kraj basejnu 1867 Edgar Dega Portret madmuazel Ezheni Fiokr 1867 1868 Alfred Sislej Povin v seli More 1879 Gyustav Kajbott Kvituchi yabluni bl 1885 Kinec robochogo dnya bl 1886 1887 Anri de Tuluz Lotrek Mulen Ruzh 1892 Klod Mone Cerkva u Vernoni 1894 Klod Mone Efekt soncya na budinku Parlamentu 1903 Klod Mone Palac dozhiv 1908 P yer Ogyust Renuar Kanski vinogradniki 1908Vibrani tvori mitciv inshih krayinYan Kornelis Vermeyen Zhan de Karondele bl 1530 r Luyi Galle hudozhnik Proshannya z ubitimi ispancyami grafami Lamoralem Egmontom ta Gornom Filipom de Monmoransi 1851 Vereshagin Vasil Vasilovich Strata na hresti v Rimskij imperiyi 1887 r Vereshagin Vasil Vasilovich Shlyah vijskovopolonenih 1879 Bruklinskij muzejPrimitkihttps www brooklynmuseum org about Nacionalnij reyestr istorichnih misc SShA 1966 d Track Q3719 archINFORM 1994 d Track Q265049 Brooklyn Institute of Arts and Sciences v City of New York 64 F Supp 2d 184 E D N Y Nov 01 1999 Arhiv originalu za 13 bereznya 2015 Procitovano 25 veresnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya PDF Arhiv originalu PDF za 18 bereznya 2015 Procitovano 25 veresnya 2014 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http law2 fordham edu publications articles 200flspub6595 pdf nedostupne posilannya z lyutogo 2019 DzherelaOficijna storinka 3 lyutogo 2010 u Wayback Machine Brooklyn Museum records 1823 1963 from the Smithsonian Archives of American Art 11 listopada 2020 u Wayback Machine http www brooklynmuseum org about building php 16 bereznya 2015 u Wayback Machine Lawrence Deirdre 1999 The Evolution of a Library The Brooklyn Museum of Art Libraries and Archives Art Documentation 18 1 PosilannyaPortal Mistectvo Portal Muzeyi Portal SShA Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Bruklinskij muzej