Ця стаття містить правописні, лексичні, граматичні, стилістичні або інші мовні помилки, які треба виправити. |
Державний музей образотворчих мистецтв імені О. С. Пушкіна — найбільший музей майстрів закордонного мистецтва в Москві. Був урочисто відкритий 13 червня 1912 року (за новим стилем).
Державний музей образотворчих мистецтв імені О. С. Пушкіна | |
---|---|
рос. Государственный музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина | |
![]() | |
![]() | |
55°44′49″ пн. ш. 37°36′21″ сх. д. / 55.74702868002777478° пн. ш. 37.60602901002777543° сх. д.Координати: 55°44′49″ пн. ш. 37°36′21″ сх. д. / 55.74702868002777478° пн. ш. 37.60602901002777543° сх. д. | |
Тип | художній |
Назва на честь | Пушкін Олександр Сергійович |
Статус спадщини | d[4] |
Склад | d |
Країна | ![]() |
Розташування | Росія, Москва, вул. Волхонка, 12, метро «Кропоткінська» |
Адреса | улица Волхонка, 12 |
Архітектор | d |
Засновник | Цвєтаєв Іван Володимирович |
Засновано | 1912 рік |
Відкрито | 1912 |
Відвідувачі | 1 300 900 осіб (2018) 1 481 300 осіб (2019) 766 325 осіб (2021) |
Директор | Президент: Антонова Ірина Олександрівна Директор: |
Сайт | arts-museum.ru |
![]() ![]() Державний музей образотворчих мистецтв імені О. С. Пушкіна (Росія) | |
Передісторія виникнення музею
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDAxdmMyTnZkMTlWYm1sMlpYSnphWFI1SlRKRFh6RTRNakJ6TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxTmIzTmpiM2RmVlc1cGRtVnljMmwwZVNVeVExOHhPREl3Y3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5pTDBsMllXNWZkSE4yWlhSaFpYWXVhbkJuTHpJd01IQjRMVWwyWVc1ZmRITjJaWFJoWlhZdWFuQm4uanBn.jpg)
В Москві довго не було значного мистецького осередку, уособленого в художньому музеї міста. Незначні мистецькі колекції в багатих садибах вельмож (Кусково, Останкіно (садиба) та ін.) не задовольняли просвітницьких потреб мешканців міста. Потреба в подібному закладі виникла давно, бо Москва була містом заснування університету ще у 1755 році. В університет передали невеличку збірку мінералів, монет і книг, яка загинула в пожежі 1812 року під час захоплення Москви військами Наполеона.
Будівлю університету після пожежі відновили, але значної колекції творів мистецтва він не мав. Палкими прихильниками створення музею були княгиня Зінаїда Волконська, академік С. Шевирьов, професор К. Герц. Але далі проектів і декларацій не йшло, бо не було великих коштів, а царат не підтримував ідею. Аби позбавити себе клопоту по створенню музею, царський уряд в середині 19 століття перевіз з Петербурга до Москви Музей Рум'янцева, що по заповіту належав саме Петербургу. Спротив петербуржців — проігнорували. А в Москві виник Московський Публічний і Рум'янцевський музей з бібліотекою. Картинну галерею трохи підсилили творами зі сховищ, серед яких були і невеличкі твори Рембрандта, картини другорядних майстрів Італії, Голландії, Фландрії 17 ст. тощо. В цьому вигляді музей і проіснував до кінця 19 століття.
Професор І. Цветаєв та меценат Нечаєв-Мальцев
Потужним ініціатором створення музею в Москві в межах Московського університету виступив професор Іван Цвєтаєв у 1893 році. Він бачив майбутній музей як відділ університету зі значними збірками зліпків і копій видатних зразків античного мистецтва (копій скульптур, архітектурних фрагментів, бронзових відливків тощо). Вони розглядались як навчальні посібники. Подібні музеї вже існували в Європі і США, на досвід яких і спирався Цветаєв.
Почалося вивчення музейної справи в Європі і залучання до ідеї меценатів. Справа видалась занадто важкою, бо довго не мала активних прихильників і великих меценатських внесків, московське купецтво неохоче підтримувало нову ідею. Царат допоміг лише відведенням ділянки землі, що колись належала Колимажному двору (двір створення бричок і карет, їх збереження і ремонту). Справа зрушила з місця після великого грошового внеску від дворянина Ю. Нєчаева-Мальцева, що став нащадком мільйонного спадку. Конкурс на проект будівлі музею виграв відомий архітектор палаців для багатіїв — Петро Бойцов. Але відсутність прав на реальне будівництво стало в заваді. І його проект був з доопрацюваннями втілений московським архітектором Р. Клейном. Музей урочисто відкрили 31 травня 1912 року за старим стилем. Його перша назва — Музей красних мистецтв.
Зміна концепції музею
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDBKaGNuUnZiRzl0Wlc5ZlEyOXNiR1Z2Ym1sZlkyRnpkQzVxY0djdk1qQXdjSGd0UW1GeWRHOXNiMjFsYjE5RGIyeHNaVzl1YVY5allYTjBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
На день відкриття музей вже мав значну колекцію копій античного і середньовічного мистецтва, доби еллінізму (копії Пергамського вівтаря з Берліна, Венеру Мілоську з музею Лувр), доби італійського відродження (Давіда Мікеланджело, кондотьєра Коллеоні Андреа дель Верроккйо з Венеції тощо). В музеї розмістили бібліотеку, невелику колекцію античної кераміки з університету, а решта залів стояла порожньою.
Зміна концепції музею прийшла після перших дарунків музею оригінальних витворів мистецтва Стародавнього Єгипту — колекція В. С. Голенищева (1857 — 1947), фаюмських портретів — дарунок Ю. Нечаєва-Мальцева і перших оригіналів картин. Музей копійованих предметів почав перетворюватися на значну музейну збірку оригіналів мистецтва різних країн і століть.
Антична кераміка музею
-
-
-
- Пеліка з головою амазонки та грифонами.
Зала давньогрецьких оригіналів
Активні археологічні розкопки, що проводили на півдні СРСР та в Криму в колишніх містах-колоніях, надали можливість відкрити в музеї залу давньогрецьких оригіналів. Музей отримав зразки металевої зброї та обладунків, фрагменти архітектурних споруд та надгробки, давньогрецькі рельєфи, мармурові та бронзові статуї, ювелірні вироби та античні монети.
Серед найдавніх експонатів зали давньогрецьких оригіналів - так званий Аполлон з Навкратіса. Колись скульптура була зображенням божества грецького пантеона у повний зріст. В музейну збірку вона потрапила уламком з втраченою лівою рукою і обломаною на рівні половини стегон. Дивним чином непогано збережені обличчя бога і його зачіска з пасмами волосся на плечах, тип,відомий за численними скульптурами куросів. Аполлон з Навкратіса, однак, має не грецьке, а давньоєгипетське походження. Його виготовив грецький майстер, що вже тривалий час працював у якомусь місті у дельті Ніла. Про давньоєгипетське походження експоната кажуть матеріал скульптури (це алебастр, а не мармур чи пісковик), а також розфарбування скульптури, збережене частково. Відомо, що високоякісний алебастр був улюбленим матеріалом для майстрів у Єгипті. Скульптура прибула у музей ще 1911 року від колекціонера Голеніщева разом із збірками давньоєгипетських старожитностей.
Залу відкрили в колишньому приміщенні кабінету гравюр, який було переведено в окрему споруду за адресою вул. Шапошникова, б. 4 поряд з музеєм. Двоповерхова споруда в стилі московського ампіру стояла руїною без дахів. Музей узяв її на баланс, відремонтував і створив музей графіки зі сховищами. Забрав музей і покинуту сусідню церкву Св. Антипія на колимажному дворі, закладену ще в 16 столітті. Добудови церкви 18 століття (трапезна, дзвіниця) стали додатковими приміщеннями музею, а сам музей перетворився на музейний комплекс з декількох різних споруд.
Розформування Рум'янцевського музею
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTDBkcGIzWmhibTVwWDBKaGRIUnBjM1JoWDFScFpYQnZiRzlmTURnNExtcHdaeTh5TURCd2VDMUhhVzkyWVc1dWFWOUNZWFIwYVhOMFlWOVVhV1Z3YjJ4dlh6QTRPQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk1TDBaeVlXNGxRek1sUVRkdmFYTmZRbTkxWTJobGNsOHdNVEl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVaeVlXNGxRek1sUVRkdmFYTmZRbTkxWTJobGNsOHdNVEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
За радянської влади прийняли рішення про розформування Рум'янцевського музею і його бібліотека стала підмурками Держ. бібліотеки СРСР імені Леніна (з 1924 р.). Колекція гравюр, малюнків і картин Рум'янцевського музею переїхала в Музей. До збірки додали витвори мистецтва і картини з пограбованих і покинутих садиб і палаців Москви, Підмосков'я (найкраща частина картинної галереї з садиби Остафьєво князів Волконських) і навіть далеких областей (збірка картин і скульптур вельмож Барятинських з Курської губернії — Мар'їно). Сюди передали і збірку картин західноєвропейських майстрів Сергія Третьякова, брата Третьякова Павла, засновника Третьяковської галереї. Музей отримав і збірку Д. Щукіна. Колекція музею отримала цікаві зразки різних мистецьких стилів (відродження, маньєризм, бароко, рококо, романтизм, Барбізонська школа, академізм) і різних майстрів, серед яких були:
- Лоренцо ді Креді, учень А. Верроккйо
- Вітторе Крівеллі
- Ганс фон Кульмбах
- П'єр Франческо Мола
- Франсуа Буше
- Алессандро Маньяско
- Матіас Стомер
- Франс Снейдерс
- Абрахам ван Бейєрен
- Бернардо Строцці
- Франческо Сальвіаті
- Джузеппе Рекко
- Йоган Лісс
- Якоб ван Рейсдал
- Пітер Кодде
- Гіацинт Ріго
- Лукас Кранах Старший
- Гюбер Робер
- Антоніс ван Дейк
- Томас Лоуренс
- Тіциан
- Симон Вуе
- Франсуа Мілле
- Якопо да Емполі
- Каміль Коро тощо.
Міжмузейні обміни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkyTDFOaGRtOXNaRzhsTWtOZmRHVnVkR0Y2YVc5dVpWOWthVjl6WVc1MEpUSTNZVzUwYjI1cGJ5NXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVMkYyYjJ4a2J5VXlRMTkwWlc1MFlYcHBiMjVsWDJScFgzTmhiblFsTWpkaGJuUnZibWx2TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMzTDA1cFkyOXNZWE5mVUc5MWMzTnBibDh3TnpVdWFuQm5Mekl3TUhCNExVNXBZMjlzWVhOZlVHOTFjM05wYmw4d056VXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJqTDBkeVlYWmxYM04wWld4bFh6QXlYM0IxYzJocmFXNHVhbkJuTHpJd01IQjRMVWR5WVhabFgzTjBaV3hsWHpBeVgzQjFjMmhyYVc0dWFuQm4uanBn.jpg)
Нестача дійсно видатних творів спонукала революційно налаштовану адміністрацію музею вимагати передачі частки творів з тепер Державного Ермітажу і палаців Петербурга. Було зроблено декілька передач в межах міжмузейних обмінів і музей в Москві нарешті отримав визначні твори, серед яких були:
- Ніколя Пуссен
- Перуджино
- Джованні Джироламо Савольдо
- Тиціана (картина продана у США)
- Бронзіно
- Рубенс
- Лука Джордано
- Бернардо Белотто
- Сандро Боттічеллі
- Валантен де Булонь
- Клод Лоррен
- Антуан Ватто
- Веронезе
- Гверчіно
- Доменіко Фетті
- Антоніо де Переда
- Жак-Луї Давід
- Больтраффіо тощо.
Міжмузейні обміни і передачі картин з Ермітажу і палаців Петербурга значно підняли рівень музейної збірки. У 1937 році з нагоди 100-річчя смерті Пушкіна музей отримав додаток — «імені О. С. Пушкіна», хоча поет не мав ніякого відношення до музею західноєвропейського мистецтва.
- Бронзіно. «Свята Родина»
- Перуджино, «Мадонна з немовлям»
- Больтраффіо, «Святий Себастьян».
- Бернардо Строцці, «Стара кокетка»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemczTDBwaFkyOXdiMTlrWVY5RWJYQnZiR2xmSlRJNFNtRmpiM0J2WDBOb2FXMWxiblJwSlRJNVh5MWZVM1JwYkd4ZmJHbG1aVjh0WDBkdmIyZHNaVjlCY25SZlVISnZhbVZqZEM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFNtRmpiM0J2WDJSaFgwUnRjRzlzYVY4bE1qaEtZV052Y0c5ZlEyaHBiV1Z1ZEdrbE1qbGZMVjlUZEdsc2JGOXNhV1psWHkxZlIyOXZaMnhsWDBGeWRGOVFjbTlxWldOMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Відбулися міжмузейні обміни і в Москві. В Москві ще з 1883 року запрацював Імператорський Російський Історичний музей, куди почали передавати різноманітні колекції — археологічні, нумізматичні, колекції класичних старожитностей, стародавньої зброї, коштовного посуду, давньогрецької кераміки, гравюр. Не всі артефакти підходили до концепції музею — висвітлювати історію державності Російської імперії. Тому між двома музейними закладами пройшли обміни: російські історичні документи перейшли в історичний музей, а давньогрецьці, античні, західноєвропейські артефакти були передані в Музей образотворчих мистецтв. Серед них -
- Малюнок Лоренцо Берніні на честь папи римського Олександра VII
- давньогрецька кераміка (арібал з Гераклом і левом із Корінфа, кратер з Гермесом і малим Діонісом із Аттики, амфора Полігнота тощо.)
- З Рогожсько-Симоновського музею передали два рідкісні твори італійських майстрів 17 століття (натюрморт Якопо да Емполі та жанрова композиція Бартоломео Манфреді або невідомого римського послідовника Караваджо)
- Надгробкова стела вершника із Аттики перейшла з Московського училища живопису, скульптури і архітектури.
- Збірки Рум'янцевського музею принесли малюнки П. П. Рубенса і Рембрандта тощо.
Політичний тиск на музей
У роки сталінського режиму і залізної завіси музей зазнав надзвичайного політичного тиску з боку комуністичного уряду. Картини багатьох майстрів Західної Європи кінця 19-початку 20 століть були сховані, їх експонування припинено на роки, а зали музею використовували для виставок дарунків Сталіну. Лише зміна політичної еліти в Кремлі і обмежена політика відлиги навернула цих майстрів в їх цільовий музей.
Головні відділи музею
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk1TDBWc1gwZHlaV052WHpBME5pNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RSV3hmUjNKbFkyOWZNRFEyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDBKaGNuUnZiRzl0SlVNekpVRTVYMFZ6ZEdWaVlXNWZVR1Z5WlhwZlRYVnlhV3hzYjE4d01UWXVhbkJuTHpJd01IQjRMVUpoY25SdmJHOXRKVU16SlVFNVgwVnpkR1ZpWVc1ZlVHVnlaWHBmVFhWeWFXeHNiMTh3TVRZdWFuQm4uanBn.jpg)
На зламі 20-21 ст. музей активно готувася до 100-річчя з дня відкриття та реформував власні відділи. На 2013 р. головні відділи такі:
- Відділ мистецтва Старих майстрів (збільшений за рахунок експозиції другорядних митців з фондосховища та нових надходжень. Мистецтво Іспанії і кераміка доколумбової Америки — найменші розділи музею.)
- Відділ історії і археології Античного світу (Відділ мистецтва Стародавньої Греції та Риму (археологія, антична кераміка, уламки скульптур і архітектурних об'єктів, надгробки, бронза, монети тощо)
- Відділ Стародавнього Сходу (Відділ Стародавнього Єгипту (рельєфи, окремі скульптури, фаюмські портрети, археологія з країн Сходу тощо)
- Відділ гравюри і малюнка (Кабінет гравюр і малюнків)
- Відділ нумізматики
- Відділ скульптур (невеликий)
- Відділ мініатюр (невеликий).
- Відділ приватних колекцій (колишній музей приватних колекцій)
- Західноєвропейське декоративно-ужиткове мистецтво (емалі, меблі, гобелени Фландрії та Франції, порцеляна Делфта, стародруки тощо).
- Відділ мистецтва країн Європи і Америки 19-20 ст.
- Навчальний художній музей імені І. В. Цвєтаєва, куди увійшов колишній відділ копій і зліпків (окрема зала копій скульптур Мікеланджело).
- Відділ рукописів
- Відділ музичної культури
- Відділ мистецтва фотографії
- Відділ інвентаризації і комплектування
- Відділ реставрації і консервації
- Редакційно-видавничий відділ
- Відділ наукової популяризації
- Наукова бібліотека
- Відділ візуальної інформації
- Відділ інформаційного забезпечення
- Відділ фото- та цифрової обробки візуальних матеріалів
- Центр естетичного виховання дітей і юнацтва «Мусейон»
- Відділ закордонних зв'язків
- Виставковий відділ
- Відділ зв'язків із громадськістю.
- Фондосховища.
Майстри Голландії 17 століття
Кожний музей має найслабші та сильніші ділянки в колекціях, в експозиції. До неповних та найслабших ділянок музею належать колекції мистецтва Іспанії, де мало великих імен, а ті, що є, представлені другорядними чи ненайкрашими творами (Франсіско де Сурбаран, «Христос-малятко», твори з майстерні Веласкеса, а не його самого, два варіанти «Апостола Якова Старшого» Хосе де Рібера, які не є шедеврами, Бартоломео Естебан Мурільйо, випадкові твори тощо). Досить слабким був і залишився відділ мистецтва доби Відродження Італії, Німеччини, раннього нідерландського живопису.
Серед укомплектованих відділів — колекція картин голландців 17 століття, де репрезентовані майже всі жанри — портрет, пейзаж, побутова картина, релігійна композиція, натюрморт. Але відсутні Ян Вермер, талановиті попередники Нідерландів 15-16 століть (Робер Кампен, Рогір ван дер Вейден, Пітер Брейгель Старший, твори представників нідерландського маньєризму). Відсутність в колекції творів цих майстрів дещо компенсує наявність таких майстрів, як Геррі мет де Блес («Шлях на Голгофу»), Антоніс Мор («Портрет невідомого»), Якоб ван Рейсдал (три пейзажі), Рембрандт (шість картин), картини учнів Рембрандта (Карел Фабріціус «Відсіч голови Івана Хрестителя», Арент де Гелдер, Гербрандт ван дер Екхаут, Говерт Флінк тощо).
- Худ. Юріан ван Стрек, натюрморт «Марнота марнот»
- Худ. Еммануель де Вітте, «Портовий базар»
- Худ. Рембрандт, «Аман, Ассур та Есфір» або «Падіння кар'єри Амана»
- Худ. Рембрандт, «Літня пані»
Відділ декоративно-ужиткового мистецтва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5alpDOGxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqRWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqVWxSREFsUWtSZkpVUXdKVGcySlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFWHlWRU1DVkJOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTRReTVmSlVRd0pUbEVKVVF4SlRrMkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpDSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVEpEWHpFMlh5VkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaTVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pUa3pKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVYeVZFTUNVNE5pVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JGOGxSREFsUVRVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RJbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNdVh5VkVNQ1U1UkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDT0NVeVExOHhObDhsUkRFbE9ERWxSREVsT0RJdWFuQm4uanBn.jpg)
Всі значущі музеї світу мають відділи декоративно-ужиткового мистецтва. Уява про велику мистецьку вартість середньовічного та ужиткового мистецтва була сформована ще в Британії та Франції на зламі 18-19 ст. Тоді ж з'явились перші значні, приватні колекції творів доби середньовіччя поряд з ремісничими речами доби відродження і рококо.
Відділ декоративно-ужиткового мистецтва музею цілком сформований в 20 ст. Окрім живопису і графіки минулих століть музейники нарешті звернули увагу на твори декоративно-ужиткового мистецтва — порцеляну Делфта, фламандські гобелени, французькі меблі, вироби керамічних центрів Італії і арабомовних країн.
Давно сформовані музейні колекції західних країн і значні обмеження за часів СРСР закупівельної діяльності музею не сприяли успішному формуванню відділу. Розвиток декоративно-ужиткового мистецтва закордонних картин репрезентують випадкові речі, а колекції не відрізняються укомплектованістю. Серед них — релікварій з емалями 13 ст. з міста Лімож, французька шафа доби відродження, поодинокі зразки порцеляни Делфта, невелика кількість килимів та гобеленів Фландрії (ранній килим Нідерландів 16 ст. «Іван Хреститель», гобелен «Надія на милість Божу» та ін.) Серед новітніх придбань — гобелен за картоном Жана Люрса «Рекрут ста селищ» в пам'ять загиблих в Першу світову війну. Невелика колекція кераміки роботи Пікассо прийшла як дарунок закордонних прихильників музейного закладу.
Кабінет гравюр і малюнків
Малюнки старих майстрів досить пізно стали предметом колекціонування і в попередню добу мало поціновувались, горіли чи знищувались. Трагічна загибель и розпорошеність рукописів і малюнків Леонардо да Вінчі в 16 столітті тому підтвердження. Частка майстрів сама розпорядилася знищити свої малюнки. Так, Тиціан сам знищував свої малюнки, не бажаючи, щоб хтось бачив його напругу і піт під час праці. Сумний внесок в знищення малюнків і гравюр внесли постійні пожежі, війни і недбалість людей.
З 16-18 століть почалося створення великих колекцій малюнків, по-перше портретів. Завдяки цьому ми маємо можливість бачити обличчя людей, інших портретів яких не створено чи вони зникли. Пізніше до них додали і різні замальовки художників, побутовий жанр, пейзажі, натюрморти тощо. Лише завдяки копіям і малюнкам художників вдалося зберегти композиції стінописів Леонардо да Вінчі (Баталія при Ангіарі) і Мікеланджело (Баталія при Кашина), так і не створених колись у Флоренції. Так малюнки-копії стали в рівень документів доби і історичних джерел.
Цей відділ музею належить до найбільш повних і значних серед інших. В основі — невелика збірка гравюр і малюнків розформованого Рум'янцевського музею. Особливістю кабінету гравюр і малюнків в Москві є найбільш повна збірка графіки художників доби СРСР поряд з шедеврами майстрів Західної Європи. Збірка налічує більш ніж 300 000 одиниць збереження. Серед них — гравюри Жака Калло і малюнки —
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUzTDFKbGJXSnlZVzVrZEY4dFgwRnpYM1J5SlVNekpVRkJjMTlqY25WNlpYTWxNa05mTVRZMU15NXFjR2N2TWpBd2NIZ3RVbVZ0WW5KaGJtUjBYeTFmUVhOZmRISWxRek1sUVVGelgyTnlkWHBsY3lVeVExOHhOalV6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
- Альбрехта Дюрера
- Вітторе Карпаччо
- Джуліо Романо
- Баччо Бандінеллі
- Лоренцо Берніні
- Хонтхорста
- Рембрандта
- Гверчіно
- Парміджаніно
- Ватто
- Жана-Оноре Фрагонара
- П'єра-Огюста Ренуара
- Пікассо
- Вінсента ван Гога
- Амедео Модільяні
- Каміля Піссарро
- Матісса тощо.
Кількість тільки графічних творів Жака Калло сягає 2 000. В збірці представлені твори в різних графічних техніках (малюнок пером, акварель, пастель, офорт, літографія, ліногравюра) і різних стилів.
- Сер Пітер Лелі, гравюра (Ісаак Бекет, 1684 р.)
- Букінгемський палац палац, гравюра 1849 р.
- Трафальгарська площа, Лондон, гравюра 1856 р.
- Пейзаж з млином, гравюра 1769 р.
Але в збірці жодними творами не представлені деякі майстри Венеції, Неаполя, Риму, Флоренції, Німеччини, Франції, Фландрії, Голландії, Британії, Сполучених Штатів, як це і в інших музейних збірках країни. Кабінет гравюр і малюнків має окреме приміщення поряд з головним.
Французький малюнок кінця 19 — 20 ст
Кількість малюнків цього періоду в музеї сягає 570 зразків (на 2010 р.). Малюнки по різному прийшли в збірку.
- «Бретонки» (1898 р.) Люсьєна Сімона були придбані для збірок княгині Тенішевої в Парижі її агентом, яким був Бенуа Олександр Миколайович.
- Націоналізована збірка багатія Морозова М. А. піднесла твори — Бастьєн-Лепажа, Ренуара, Тулуз-Лотрека,
- Націоналізована збірка багатія Щукіна С. І. збагатила малюнками Дега, Жоржа Руо, Пікассо
- Зі збірки Ларіонова М. Ф. в збірку музею перейшли малюнки Модільяні, Хуана Гріса.
- Тривалий час музейна збірка отримувала малюнки Анрі Матісса від його багаторічного секретаря, росіянки на походженням — пані , котра дарувала також картини, літографії і навіть палітру Матісса.
- Серед тих, хто передав малюнки в музейну збірку — сам Матісс, Надя Леже, Жорж Бокьє, Іда Шагал, М. Марке.
Гравюра Японії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkxTDBocGNtOXphR2xuWlY5VmRHRm5ZWGRoWHkxZlUyaHZkMlZ5WDA5MlpYSmZkR2hsWDA4dGFHRnphR2xmUVhSaGEyVXVhbkJuTHpJd01IQjRMVWhwY205emFHbG5aVjlWZEdGbllYZGhYeTFmVTJodmQyVnlYMDkyWlhKZmRHaGxYMDh0YUdGemFHbGZRWFJoYTJVdWFuQm4uanBn.jpg)
Світову славу набула гравюра Японії 18-19 століть. Але Західна Єропа суттєво познайомилась з нею лише в 2-й половині 19 століття. Серед перших, хто зробив подорож по щойно (у 1868 році) відкриту для візитів європейців Японію, був багатій Гіме з Франції. Особа багата і освічена, він одним з перших високо оцінив мистецтво Японії. І під час подорожі придбав чималу кількість книг, альбомів, гравюр японських митців, що пізніше стануть підмурками Музею Гіме в Парижі.
Серед перших росіян, високо оцінивших японських художників, був офіцер флоту Китаєв С. М. Свою колекцію японьких гравюр він придбав у 1890-ті роки під час заходів у порти Японії. Китаєв сам займався живописом і йому легше за інших було оцінити композиційні знахідки і кольорові гармонії незвичних для нього гравюр. Класична школа гравюри, що склалася в столиці Японії Токіо, досить повно була представлена в колекції Китаєва. Пізніше була передана в кабінет гравюр музею. Тут є портрети красунь Кітаґава Утамаро, актори у ролях Сяраку, гравюри пейзажних серій Хокусая і Утаґава Хіросіґе, гравюри майстрів школи Утагава — Утаґава Кунійосі та .
Добре відомий потужний вплив, що мала гравюра Японії на творчість багатьох майстрів Франції 19 століття — серед котрих Едуара Мане, Джеймса Вістлера, Вінсента ван Гога. З оригіналами гравюр музею можна ознайомитися лише на виставках.
- Утаґава Кунійосі, човни,
- Худ. Сяраку, актор Ітікава Ебидзо, 1794 р.
- Утаґава Кунійосі, сцена з вистави
Музей приватних колекцій
В межах музейних відділів створено і . Ініціатором створення був Ілля Зільберштейн у 1985 році. Приватні збірки завжди були неповними за кількістю, різними за якістю витворів і насичені протиріччями. Все це притаманно і названому музею. Це досить незвична суміш російських і західноєвропейських витворів мистецтва, відокремлених межами приватних колекцій. Представлені живопис, графіка, меблі, скло, скульптура, декоратино-ужиткове мистецтво, фото тощо.
- Збірка І. Зільберштейна (російський та західноєвропейський живопис і графіка)
- Збірка Рамма А. Н. (російське мистецтво 19-20 ст.)
- Збірка О. Тишлера (графіка, живопис, скульптура)
- Збірка С. Ріхтера.
- Майстерня художника Дмитра Краснопевцева (помер у 1995 р.).
- Збірка Лемкулей Ф та Є. (художнє скло Росії та Західної Європи) тощо.
розмістили в лівому флігелі колишньої садиби Голіциних 17-19 століть. Навесні 2005 року для музею переобладнали дві стародавні споруди, які поєднали сучасно упорядкованим атріумом. Споруди мають 23 експозиційні зали. Музей має три поверхи, де два віддані постійній експозиції, а третій використовується для тимчасових виставок.
Після вивільнення залів лівого флігеля (центр і правий флігель давно зруйновані) садиби Голіциних від Музею приватних колекцій там розмістили Галерею мистецтва країн Європи і Америки 19-20 століть (Роквелл Кент, Антон Рефреж'є, Дієго Рівера, Джакомо Манцу, Ренато Гуттузо, , Джорджо де Кіріко, Франческо Мессіна, Еміліо Греко тощо).
Відділ нумізматики
Відділ нумізматики музею — найстаріший за часом заснування і виник тоді, коли не було самого музею. Він бере початок з 1852 р., коли в складі Московського Імператорського Університету організували . Туди і передали колекції монет і медалей. Колекція античних і західноєвропейських монет и медалей Мінцкабинету у 1912 р. автоматично перейшла у новостворений музейний заклад, ставши одним з перших відділів, що мав і експонував перш за все оригінали, а не зліпки чи копії.
За часів СРСР нумізматична колекція збільшилась через націоналізацію нумізматичних збірок дворян і купців. У її склад увійшли збірки Голікова, Пахомова, Смирнова, Стаховича, Розанова та ін. Унікальні монети античного Причорномор'я отримав відділ після розкопок у Керчі і на півостові Тамань, що велись у 1930-ті рр. Це надало можливість ввести в науковий обіг низку античних монет, відомих у єдиних зразках.
Сучасна кількість зразків сягає позначки 200.000. Відділ має власну специфічну наукову бібліотеку у 3.000 примірників. Колекція розділена на підрозділи —
- античні монети
- західноєвропейські монети і медалі, бони
- російські і радянські монети і медалі, нагрудні знаки
- нумізматика країн Азії, Африки і арабського Сходу.
Відділ скульптур музею
- Скульптор Фоджині, кардинал Леопольдо Медичі
- Огюст Роден, письменник віктор Гюго.
- Скульптор доби бароко Фоджині, Вітторія делла Ровере
Фаюмські портрети
- Юнак з золотим вінком
- Жіночий портрет
- Чоловічий портрет
- Портет невідомого
Картини ван Гога
- Пейзаж в Овері
-
-
- Море в Сен-Марі, 1888 р.
Мистецтво Франції 19-20 ст.
- Гюстав Курбе, «Халупка у горах», Музей образотворчих мистецтв імені Пушкіна
- Едгар Дега, Танцівниці в блакитному, Музей образотворчих мистецтв імені Пушкіна
- Клод Моне, «Бульвар Капуцинів в Парижі», Музей образотворчих мистецтв імені Пушкіна
- Моріс Дені. «Закоханий Поліфем з флейтою», 1907 р., Музей образотворчих мистецтв імені Пушкіна
Портретний жанр
- Ян Госсарт (Мабюз), портрет невідомого, 16 століття
- Жінка-художниця Елізабета Сірані. «Автопортрет», 1658 рік
- Помпео Батоні. «Яків Олександрович Брюс», мер Москви, 1782 рік
- Джордж Доу. « Микита Всеволозький », 1824 рік
- Кристина Робертсон. «Пані Марія Кочубей», 1840-і рр.
-
-
- Альберт Едельфельт. «Варвара Мятлєва, донька генерала Іллі Гавриловича Бібікова», 1882 рік
Див. також
Джерела
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2T0M4NFpDOGxSREFsT1RJbFJERWxPRFVsUkRFbE9UWWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJNEpVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQlh5VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNSVjhsUkRBbFFrTWxSREVsT0RNbFJEQWxRamNsUkRBbFFqVWxSREVsT0VWZkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXhKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTNKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVReEpUZzNKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcxWHlWRU1DVkNReVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01sOGxSREVsT1RZbFJEQWxRa01sUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPVFpmSlVRd0pUbEdKVVF4SlRnekpVUXhKVGc0SlVRd0pVSkJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVV5T0RFNU9EY2xNamt1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTVNaVZFTVNVNE5TVkVNU1U1TmlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRamdsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0ZmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVKRlh5VkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRNeVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRSVjhsUkRBbFFrVWxSREFsUWpFbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpjbFJEQWxRa1VsUkRFbE9ESWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREVsT0RjbFJEQWxRamdsUkRFbE9EVmZKVVF3SlVKREpVUXdKVUk0SlVReEpUZ3hKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVReEpUZzJKVVF4SlRneUpVUXdKVUl5WHlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNU5sOGxSREFsT1VZbFJERWxPRE1sUkRFbE9EZ2xSREFsUWtFbFJERWxPVFlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpUSTRNVGs0TnlVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
- Гос. музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина, каталог картинной галереи, М., 1986
- Демская А. А., «Гос. музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина», М. «Искусство», 1979
- «Гос. музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина», путеводитель по картинной галерее, под ред. Седовой Т. А. М., «Изобразительное искусство», 1980
- Альбом «Гос. музей изобразительных искусств имени А. С. Пушкина», авт.-составитель — Замятина А. Н., М, 1971
- Tatyana Sedova: Pushkin Museum of Fine Arts, Leningrad, 1975,
- Irina Antonowa: Die Gemäldegalerie des Puschkin-Museums in Moskau, Leipzig, 1977
- Irina Antonova: Das Staatliche Puschkin-Museum der Bildenden Künste, Moskau, 1986
- Georg-W. Költzsch (Hrsg.): Morosow, Schtschukin, die Sammler: Monet bis Picasso, Köln, 1993,
- Wladimir P. Tolstikow und Michail J. Trejster: Der Schatz aus Troja: Schliemann und der Mythos des Priamos-Goldes, Stuttgart, 1996,
Примітки
- . // ria.ru. Архів оригіналу за 07.07.2013. Процитовано 2013-7-1.
{{}}
: Проігноровано невідомий параметр|datepublished=
(можливо,|publication-date=
?) () - Марина Лошак: революции в Пушкинском музее не будет. // vesti.ru. 01.07.2013. Архів оригіналу за 2 липня 2013. Процитовано 2013-7-1.
- . // vesti.ru. 01.07.2013. Архів оригіналу за 10.07.2013. Процитовано 2013-7-1.
- Постановление Совета Министров РСФСР № 624 от 04.12.1974
- Art's most popular: Exhibition and museum visitor figures 2018 // The Art Newspaper — 2019. — Vol. XXVIII, Iss. 311. — ISSN 0960-6556
- Art's most popular: Exhibition and museum visitor figures 2019 // The Art Newspaper — 2020. — Vol. XXIX, Iss. 322. — ISSN 0960-6556
- Art's most popular: Exhibition and museum visitor figures 2021 // The Art Newspaper — 2022. — ISSN 0960-6556
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Державний музей образотворчих мистецтв імені О. С. Пушкіна |
- Історія створення ДМОМ коротко[недоступне посилання з квітня 2019] (рос.)
- Офіційний сайт музею приватних колекцій [ 27 березня 2010 у Wayback Machine.] (рос.)
- (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya mistit pravopisni leksichni gramatichni stilistichni abo inshi movni pomilki yaki treba vipraviti Vi mozhete dopomogti vdoskonaliti cyu stattyu pogodivshi yiyi iz chinnimi movnimi standartami Derzhavnij muzej obrazotvorchih mistectv imeni O S Pushkina najbilshij muzej majstriv zakordonnogo mistectva v Moskvi Buv urochisto vidkritij 13 chervnya 1912 roku za novim stilem Derzhavnij muzej obrazotvorchih mistectv imeni O S Pushkinaros Gosudarstvennyj muzej izobrazitelnyh iskusstv imeni A S Pushkina55 44 49 pn sh 37 36 21 sh d 55 74702868002777478 pn sh 37 60602901002777543 sh d 55 74702868002777478 37 60602901002777543 Koordinati 55 44 49 pn sh 37 36 21 sh d 55 74702868002777478 pn sh 37 60602901002777543 sh d 55 74702868002777478 37 60602901002777543Tip hudozhnijNazva na chest Pushkin Oleksandr SergijovichStatus spadshini d 4 Sklad dKrayina RosiyaRoztashuvannya Rosiya Moskva vul Volhonka 12 metro Kropotkinska Adresa ulica Volhonka 12Arhitektor dZasnovnik Cvyetayev Ivan VolodimirovichZasnovano 1912 rikVidkrito 1912Vidviduvachi 1 300 900 osib 2018 1 481 300 osib 2019 766 325 osib 2021 Direktor Prezident Antonova Irina Oleksandrivna Direktor Sajt arts museum ruDerzhavnij muzej obrazotvorchih mistectv imeni O S Pushkina Rosiya Derzhavnij muzej obrazotvorchih mistectv imeni O S Pushkina u VikishovishiPeredistoriya viniknennya muzeyuMoskovskij universitet u 1820 h rokah Ivan Cvyetayev v paradnomu mundiri v den vidkrittya muzeyu Foto 1912 r V Moskvi dovgo ne bulo znachnogo misteckogo oseredku uosoblenogo v hudozhnomu muzeyi mista Neznachni mistecki kolekciyi v bagatih sadibah velmozh Kuskovo Ostankino sadiba ta in ne zadovolnyali prosvitnickih potreb meshkanciv mista Potreba v podibnomu zakladi vinikla davno bo Moskva bula mistom zasnuvannya universitetu she u 1755 roci V universitet peredali nevelichku zbirku mineraliv monet i knig yaka zaginula v pozhezhi 1812 roku pid chas zahoplennya Moskvi vijskami Napoleona Budivlyu universitetu pislya pozhezhi vidnovili ale znachnoyi kolekciyi tvoriv mistectva vin ne mav Palkimi prihilnikami stvorennya muzeyu buli knyaginya Zinayida Volkonska akademik S Shevirov profesor K Gerc Ale dali proektiv i deklaracij ne jshlo bo ne bulo velikih koshtiv a carat ne pidtrimuvav ideyu Abi pozbaviti sebe klopotu po stvorennyu muzeyu carskij uryad v seredini 19 stolittya pereviz z Peterburga do Moskvi Muzej Rum yanceva sho po zapovitu nalezhav same Peterburgu Sprotiv peterburzhciv proignoruvali A v Moskvi vinik Moskovskij Publichnij i Rum yancevskij muzej z bibliotekoyu Kartinnu galereyu trohi pidsilili tvorami zi shovish sered yakih buli i nevelichki tvori Rembrandta kartini drugoryadnih majstriv Italiyi Gollandiyi Flandriyi 17 st tosho V comu viglyadi muzej i proisnuvav do kincya 19 stolittya Profesor I Cvetayev ta mecenat Nechayev MalcevPotuzhnim iniciatorom stvorennya muzeyu v Moskvi v mezhah Moskovskogo universitetu vistupiv profesor Ivan Cvyetayev u 1893 roci Vin bachiv majbutnij muzej yak viddil universitetu zi znachnimi zbirkami zlipkiv i kopij vidatnih zrazkiv antichnogo mistectva kopij skulptur arhitekturnih fragmentiv bronzovih vidlivkiv tosho Voni rozglyadalis yak navchalni posibniki Podibni muzeyi vzhe isnuvali v Yevropi i SShA na dosvid yakih i spiravsya Cvetayev Pochalosya vivchennya muzejnoyi spravi v Yevropi i zaluchannya do ideyi mecenativ Sprava vidalas zanadto vazhkoyu bo dovgo ne mala aktivnih prihilnikiv i velikih mecenatskih vneskiv moskovske kupectvo neohoche pidtrimuvalo novu ideyu Carat dopomig lishe vidvedennyam dilyanki zemli sho kolis nalezhala Kolimazhnomu dvoru dvir stvorennya brichok i karet yih zberezhennya i remontu Sprava zrushila z miscya pislya velikogo groshovogo vnesku vid dvoryanina Yu Nyechaeva Malceva sho stav nashadkom miljonnogo spadku Konkurs na proekt budivli muzeyu vigrav vidomij arhitektor palaciv dlya bagatiyiv Petro Bojcov Ale vidsutnist prav na realne budivnictvo stalo v zavadi I jogo proekt buv z doopracyuvannyami vtilenij moskovskim arhitektorom R Klejnom Muzej urochisto vidkrili 31 travnya 1912 roku za starim stilem Jogo persha nazva Muzej krasnih mistectv Zmina koncepciyi muzeyuAndrea del Verrokkjo kinnij monument Bartolomeo Kolleoni kopiya Na den vidkrittya muzej vzhe mav znachnu kolekciyu kopij antichnogo i serednovichnogo mistectva dobi ellinizmu kopiyi Pergamskogo vivtarya z Berlina Veneru Milosku z muzeyu Luvr dobi italijskogo vidrodzhennya Davida Mikelandzhelo kondotyera Kolleoni Andrea del Verrokkjo z Veneciyi tosho V muzeyi rozmistili biblioteku neveliku kolekciyu antichnoyi keramiki z universitetu a reshta zaliv stoyala porozhnoyu Zmina koncepciyi muzeyu prijshla pislya pershih darunkiv muzeyu originalnih vitvoriv mistectva Starodavnogo Yegiptu kolekciya V S Golenisheva 1857 1947 fayumskih portretiv darunok Yu Nechayeva Malceva i pershih originaliv kartin Muzej kopijovanih predmetiv pochav peretvoryuvatisya na znachnu muzejnu zbirku originaliv mistectva riznih krayin i stolit Pogruddya Gipokrata gipsova kopiya Hlopchik vijmaye skalku bronzova kopiya z originalu muzeyu Kapitolini Rim Ariadna kopiya rimskogo originalu Metopi Parfenonu z Afin gipsova kopiyaAntichna keramika muzeyuTrozella Dokladnishe Keramika Starodavnoyi Greciyi Dokladnishe Amfora Polignota Moskva Dokladnishe Modiolus iz Olviyi Dokladnishe Davnogrecki vazi DMOM Moskva Dionisij ta tancyuyuchi Pani chervonofigurnij dinos Vazopisec Dinosiv Chervonofigurna ribna taril Prigotuvannya do vesillya piksida Siciliya Pelika z golovoyu amazonki ta grifonami Zala davnogreckih originalivNadgrobok davnogreckogo voyaka Davnogrecka Germonasa Taman 350 r do n e Aktivni arheologichni rozkopki sho provodili na pivdni SRSR ta v Krimu v kolishnih mistah koloniyah nadali mozhlivist vidkriti v muzeyi zalu davnogreckih originaliv Muzej otrimav zrazki metalevoyi zbroyi ta obladunkiv fragmenti arhitekturnih sporud ta nadgrobki davnogrecki relyefi marmurovi ta bronzovi statuyi yuvelirni virobi ta antichni moneti Sered najdavnih eksponativ zali davnogreckih originaliv tak zvanij Apollon z Navkratisa Kolis skulptura bula zobrazhennyam bozhestva greckogo panteona u povnij zrist V muzejnu zbirku vona potrapila ulamkom z vtrachenoyu livoyu rukoyu i oblomanoyu na rivni polovini stegon Divnim chinom nepogano zberezheni oblichchya boga i jogo zachiska z pasmami volossya na plechah tip vidomij za chislennimi skulpturami kurosiv Apollon z Navkratisa odnak maye ne grecke a davnoyegipetske pohodzhennya Jogo vigotoviv greckij majster sho vzhe trivalij chas pracyuvav u yakomus misti u delti Nila Pro davnoyegipetske pohodzhennya eksponata kazhut material skulpturi ce alebastr a ne marmur chi piskovik a takozh rozfarbuvannya skulpturi zberezhene chastkovo Vidomo sho visokoyakisnij alebastr buv ulyublenim materialom dlya majstriv u Yegipti Skulptura pribula u muzej she 1911 roku vid kolekcionera Golenisheva razom iz zbirkami davnoyegipetskih starozhitnostej Zalu vidkrili v kolishnomu primishenni kabinetu gravyur yakij bulo perevedeno v okremu sporudu za adresoyu vul Shaposhnikova b 4 poryad z muzeyem Dvopoverhova sporuda v stili moskovskogo ampiru stoyala ruyinoyu bez dahiv Muzej uzyav yiyi na balans vidremontuvav i stvoriv muzej grafiki zi shovishami Zabrav muzej i pokinutu susidnyu cerkvu Sv Antipiya na kolimazhnomu dvori zakladenu she v 16 stolitti Dobudovi cerkvi 18 stolittya trapezna dzvinicya stali dodatkovimi primishennyami muzeyu a sam muzej peretvorivsya na muzejnij kompleks z dekilkoh riznih sporud Akroterij zalishok arhitekturnoyi ozdobi z marmuru 350 r do n e Golova antichnogo boga Nadgrobok z ostrovu Kipr 4 st do n e Boginya Peremogi na delfini terakotaRozformuvannya Rum yancevskogo muzeyuDzhovanni Battista Tyepolo smert carici Didoni Fransua Bushe Za radyanskoyi vladi prijnyali rishennya pro rozformuvannya Rum yancevskogo muzeyu i jogo biblioteka stala pidmurkami Derzh biblioteki SRSR imeni Lenina z 1924 r Kolekciya gravyur malyunkiv i kartin Rum yancevskogo muzeyu pereyihala v Muzej Do zbirki dodali vitvori mistectva i kartini z pograbovanih i pokinutih sadib i palaciv Moskvi Pidmoskov ya najkrasha chastina kartinnoyi galereyi z sadibi Ostafyevo knyaziv Volkonskih i navit dalekih oblastej zbirka kartin i skulptur velmozh Baryatinskih z Kurskoyi guberniyi Mar yino Syudi peredali i zbirku kartin zahidnoyevropejskih majstriv Sergiya Tretyakova brata Tretyakova Pavla zasnovnika Tretyakovskoyi galereyi Muzej otrimav i zbirku D Shukina Kolekciya muzeyu otrimala cikavi zrazki riznih misteckih stiliv vidrodzhennya manyerizm baroko rokoko romantizm Barbizonska shkola akademizm i riznih majstriv sered yakih buli Lorenco di Kredi uchen A Verrokkjo Vittore Krivelli Gans fon Kulmbah P yer Franchesko Mola Fransua Bushe Alessandro Manyasko Matias Stomer Frans Snejders Abraham van Bejyeren Bernardo Strocci Franchesko Salviati Dzhuzeppe Rekko Jogan Liss Yakob van Rejsdal Piter Kodde Giacint Rigo Lukas Kranah Starshij Gyuber Rober Antonis van Dejk Tomas Lourens Tician Simon Vue Fransua Mille Yakopo da Empoli Kamil Koro tosho Mizhmuzejni obminiSpokusi Svyatogo Antoniya Savoldo 1524 rik Hud Nikolya Pussen Rinaldo ta Armida Nadgrobkova stela vershnika iz Attiki 380 i rr do n e Nestacha dijsno vidatnih tvoriv sponukala revolyucijno nalashtovanu administraciyu muzeyu vimagati peredachi chastki tvoriv z teper Derzhavnogo Ermitazhu i palaciv Peterburga Bulo zrobleno dekilka peredach v mezhah mizhmuzejnih obminiv i muzej v Moskvi nareshti otrimav viznachni tvori sered yakih buli Nikolya Pussen Perudzhino Dzhovanni Dzhirolamo Savoldo Ticiana kartina prodana u SShA Bronzino Rubens Luka Dzhordano Bernardo Belotto Sandro Bottichelli Valanten de Bulon Klod Lorren Antuan Vatto Veroneze Gverchino Domeniko Fetti Antonio de Pereda Zhak Luyi David Boltraffio tosho Mizhmuzejni obmini i peredachi kartin z Ermitazhu i palaciv Peterburga znachno pidnyali riven muzejnoyi zbirki U 1937 roci z nagodi 100 richchya smerti Pushkina muzej otrimav dodatok imeni O S Pushkina hocha poet ne mav niyakogo vidnoshennya do muzeyu zahidnoyevropejskogo mistectva Bronzino Svyata Rodina Perudzhino Madonna z nemovlyam Boltraffio Svyatij Sebastyan Bernardo Strocci Stara koketka Yakopo da Empoli Natyurmort 1625 r Vidbulisya mizhmuzejni obmini i v Moskvi V Moskvi she z 1883 roku zapracyuvav Imperatorskij Rosijskij Istorichnij muzej kudi pochali peredavati riznomanitni kolekciyi arheologichni numizmatichni kolekciyi klasichnih starozhitnostej starodavnoyi zbroyi koshtovnogo posudu davnogreckoyi keramiki gravyur Ne vsi artefakti pidhodili do koncepciyi muzeyu visvitlyuvati istoriyu derzhavnosti Rosijskoyi imperiyi Tomu mizh dvoma muzejnimi zakladami projshli obmini rosijski istorichni dokumenti perejshli v istorichnij muzej a davnogrecci antichni zahidnoyevropejski artefakti buli peredani v Muzej obrazotvorchih mistectv Sered nih Malyunok Lorenco Bernini na chest papi rimskogo Oleksandra VII davnogrecka keramika aribal z Geraklom i levom iz Korinfa krater z Germesom i malim Dionisom iz Attiki amfora Polignota tosho Z Rogozhsko Simonovskogo muzeyu peredali dva ridkisni tvori italijskih majstriv 17 stolittya natyurmort Yakopo da Empoli ta zhanrova kompoziciya Bartolomeo Manfredi abo nevidomogo rimskogo poslidovnika Karavadzho Nadgrobkova stela vershnika iz Attiki perejshla z Moskovskogo uchilisha zhivopisu skulpturi i arhitekturi Zbirki Rum yancevskogo muzeyu prinesli malyunki P P Rubensa i Rembrandta tosho Politichnij tisk na muzejU roki stalinskogo rezhimu i zaliznoyi zavisi muzej zaznav nadzvichajnogo politichnogo tisku z boku komunistichnogo uryadu Kartini bagatoh majstriv Zahidnoyi Yevropi kincya 19 pochatku 20 stolit buli shovani yih eksponuvannya pripineno na roki a zali muzeyu vikoristovuvali dlya vistavok darunkiv Stalinu Lishe zmina politichnoyi eliti v Kremli i obmezhena politika vidligi navernula cih majstriv v yih cilovij muzej Golovni viddili muzeyuEl Greko Rodrigo Vaskes Murilo Divcha z fruktami Na zlami 20 21 st muzej aktivno gotuvasya do 100 richchya z dnya vidkrittya ta reformuvav vlasni viddili Na 2013 r golovni viddili taki Viddil mistectva Starih majstriv zbilshenij za rahunok ekspoziciyi drugoryadnih mitciv z fondoshovisha ta novih nadhodzhen Mistectvo Ispaniyi i keramika dokolumbovoyi Ameriki najmenshi rozdili muzeyu Viddil istoriyi i arheologiyi Antichnogo svitu Viddil mistectva Starodavnoyi Greciyi ta Rimu arheologiya antichna keramika ulamki skulptur i arhitekturnih ob yektiv nadgrobki bronza moneti tosho Viddil Starodavnogo Shodu Viddil Starodavnogo Yegiptu relyefi okremi skulpturi fayumski portreti arheologiya z krayin Shodu tosho Viddil gravyuri i malyunka Kabinet gravyur i malyunkiv Viddil numizmatiki Viddil skulptur nevelikij Viddil miniatyur nevelikij Viddil privatnih kolekcij kolishnij muzej privatnih kolekcij Zahidnoyevropejske dekorativno uzhitkove mistectvo emali mebli gobeleni Flandriyi ta Franciyi porcelyana Delfta starodruki tosho Viddil mistectva krayin Yevropi i Ameriki 19 20 st Navchalnij hudozhnij muzej imeni I V Cvyetayeva kudi uvijshov kolishnij viddil kopij i zlipkiv okrema zala kopij skulptur Mikelandzhelo Viddil rukopisiv Viddil muzichnoyi kulturi Viddil mistectva fotografiyi Viddil inventarizaciyi i komplektuvannya Viddil restavraciyi i konservaciyi Redakcijno vidavnichij viddil Viddil naukovoyi populyarizaciyi Naukova biblioteka Viddil vizualnoyi informaciyi Viddil informacijnogo zabezpechennya Viddil foto ta cifrovoyi obrobki vizualnih materialiv Centr estetichnogo vihovannya ditej i yunactva Musejon Viddil zakordonnih zv yazkiv Vistavkovij viddil Viddil zv yazkiv iz gromadskistyu Fondoshovisha Majstri Gollandiyi 17 stolittyaDokladnishe Shukin Dmitro Ivanovich kolekcioner Kozhnij muzej maye najslabshi ta silnishi dilyanki v kolekciyah v ekspoziciyi Do nepovnih ta najslabshih dilyanok muzeyu nalezhat kolekciyi mistectva Ispaniyi de malo velikih imen a ti sho ye predstavleni drugoryadnimi chi nenajkrashimi tvorami Fransisko de Surbaran Hristos malyatko tvori z majsterni Velaskesa a ne jogo samogo dva varianti Apostola Yakova Starshogo Hose de Ribera yaki ne ye shedevrami Bartolomeo Esteban Muriljo vipadkovi tvori tosho Dosit slabkim buv i zalishivsya viddil mistectva dobi Vidrodzhennya Italiyi Nimechchini rannogo niderlandskogo zhivopisu Sered ukomplektovanih viddiliv kolekciya kartin gollandciv 17 stolittya de reprezentovani majzhe vsi zhanri portret pejzazh pobutova kartina religijna kompoziciya natyurmort Ale vidsutni Yan Vermer talanoviti poperedniki Niderlandiv 15 16 stolit Rober Kampen Rogir van der Vejden Piter Brejgel Starshij tvori predstavnikiv niderlandskogo manyerizmu Vidsutnist v kolekciyi tvoriv cih majstriv desho kompensuye nayavnist takih majstriv yak Gerri met de Bles Shlyah na Golgofu Antonis Mor Portret nevidomogo Yakob van Rejsdal tri pejzazhi Rembrandt shist kartin kartini uchniv Rembrandta Karel Fabricius Vidsich golovi Ivana Hrestitelya Arent de Gelder Gerbrandt van der Ekhaut Govert Flink tosho Hud Yurian van Strek natyurmort Marnota marnot Hud Emmanuel de Vitte Portovij bazar Hud Rembrandt Aman Assur ta Esfir abo Padinnya kar yeri Amana Hud Rembrandt Litnya pani Viddil dekorativno uzhitkovogo mistectvaNevidomij kartonyer Arras Ivan Hrestitel Niderlandi 16 st Muzej obrazotvorchih mistectv imeni Oleksandra Pushkina Vsi znachushi muzeyi svitu mayut viddili dekorativno uzhitkovogo mistectva Uyava pro veliku mistecku vartist serednovichnogo ta uzhitkovogo mistectva bula sformovana she v Britaniyi ta Franciyi na zlami 18 19 st Todi zh z yavilis pershi znachni privatni kolekciyi tvoriv dobi serednovichchya poryad z remisnichimi rechami dobi vidrodzhennya i rokoko Viddil dekorativno uzhitkovogo mistectva muzeyu cilkom sformovanij v 20 st Okrim zhivopisu i grafiki minulih stolit muzejniki nareshti zvernuli uvagu na tvori dekorativno uzhitkovogo mistectva porcelyanu Delfta flamandski gobeleni francuzki mebli virobi keramichnih centriv Italiyi i arabomovnih krayin Davno sformovani muzejni kolekciyi zahidnih krayin i znachni obmezhennya za chasiv SRSR zakupivelnoyi diyalnosti muzeyu ne spriyali uspishnomu formuvannyu viddilu Rozvitok dekorativno uzhitkovogo mistectva zakordonnih kartin reprezentuyut vipadkovi rechi a kolekciyi ne vidriznyayutsya ukomplektovanistyu Sered nih relikvarij z emalyami 13 st z mista Limozh francuzka shafa dobi vidrodzhennya poodinoki zrazki porcelyani Delfta nevelika kilkist kilimiv ta gobeleniv Flandriyi rannij kilim Niderlandiv 16 st Ivan Hrestitel gobelen Nadiya na milist Bozhu ta in Sered novitnih pridban gobelen za kartonom Zhana Lyursa Rekrut sta selish v pam yat zagiblih v Pershu svitovu vijnu Nevelika kolekciya keramiki roboti Pikasso prijshla yak darunok zakordonnih prihilnikiv muzejnogo zakladu Kabinet gravyur i malyunkivKabinet gravyur i malyunkiv Malyunki starih majstriv dosit pizno stali predmetom kolekcionuvannya i v poperednyu dobu malo pocinovuvalis gorili chi znishuvalis Tragichna zagibel i rozporoshenist rukopisiv i malyunkiv Leonardo da Vinchi v 16 stolitti tomu pidtverdzhennya Chastka majstriv sama rozporyadilasya znishiti svoyi malyunki Tak Tician sam znishuvav svoyi malyunki ne bazhayuchi shob htos bachiv jogo naprugu i pit pid chas praci Sumnij vnesok v znishennya malyunkiv i gravyur vnesli postijni pozhezhi vijni i nedbalist lyudej Z 16 18 stolit pochalosya stvorennya velikih kolekcij malyunkiv po pershe portretiv Zavdyaki comu mi mayemo mozhlivist bachiti oblichchya lyudej inshih portretiv yakih ne stvoreno chi voni znikli Piznishe do nih dodali i rizni zamalovki hudozhnikiv pobutovij zhanr pejzazhi natyurmorti tosho Lishe zavdyaki kopiyam i malyunkam hudozhnikiv vdalosya zberegti kompoziciyi stinopisiv Leonardo da Vinchi Bataliya pri Angiari i Mikelandzhelo Bataliya pri Kashina tak i ne stvorenih kolis u Florenciyi Tak malyunki kopiyi stali v riven dokumentiv dobi i istorichnih dzherel Cej viddil muzeyu nalezhit do najbilsh povnih i znachnih sered inshih V osnovi nevelika zbirka gravyur i malyunkiv rozformovanogo Rum yancevskogo muzeyu Osoblivistyu kabinetu gravyur i malyunkiv v Moskvi ye najbilsh povna zbirka grafiki hudozhnikiv dobi SRSR poryad z shedevrami majstriv Zahidnoyi Yevropi Zbirka nalichuye bilsh nizh 300 000 odinic zberezhennya Sered nih gravyuri Zhaka Kallo i malyunki Rembrandt tri hresta ofort 1653 r Albrehta Dyurera Vittore Karpachcho Dzhulio Romano Bachcho Bandinelli Lorenco Bernini Honthorsta Rembrandta Gverchino Parmidzhanino Vatto Zhana Onore Fragonara P yera Ogyusta Renuara Pikasso Vinsenta van Goga Amedeo Modilyani Kamilya Pissarro Matissa tosho Kilkist tilki grafichnih tvoriv Zhaka Kallo syagaye 2 000 V zbirci predstavleni tvori v riznih grafichnih tehnikah malyunok perom akvarel pastel ofort litografiya linogravyura i riznih stiliv Ser Piter Leli gravyura Isaak Beket 1684 r Bukingemskij palac palac gravyura 1849 r Trafalgarska plosha London gravyura 1856 r Pejzazh z mlinom gravyura 1769 r Ale v zbirci zhodnimi tvorami ne predstavleni deyaki majstri Veneciyi Neapolya Rimu Florenciyi Nimechchini Franciyi Flandriyi Gollandiyi Britaniyi Spoluchenih Shtativ yak ce i v inshih muzejnih zbirkah krayini Kabinet gravyur i malyunkiv maye okreme primishennya poryad z golovnim Francuzkij malyunok kincya 19 20 stKilkist malyunkiv cogo periodu v muzeyi syagaye 570 zrazkiv na 2010 r Malyunki po riznomu prijshli v zbirku Bretonki 1898 r Lyusyena Simona buli pridbani dlya zbirok knyagini Tenishevoyi v Parizhi yiyi agentom yakim buv Benua Oleksandr Mikolajovich Nacionalizovana zbirka bagatiya Morozova M A pidnesla tvori Bastyen Lepazha Renuara Tuluz Lotreka Nacionalizovana zbirka bagatiya Shukina S I zbagatila malyunkami Dega Zhorzha Ruo Pikasso Zi zbirki Larionova M F v zbirku muzeyu perejshli malyunki Modilyani Huana Grisa Trivalij chas muzejna zbirka otrimuvala malyunki Anri Matissa vid jogo bagatorichnogo sekretarya rosiyanki na pohodzhennyam pani kotra daruvala takozh kartini litografiyi i navit palitru Matissa Sered tih hto peredav malyunki v muzejnu zbirku sam Matiss Nadya Lezhe Zhorzh Bokye Ida Shagal M Marke Gravyura YaponiyiHud Hirosige Zliva na mostu Ohashi seriya 100 krayevidiv Edo Tokio Svitovu slavu nabula gravyura Yaponiyi 18 19 stolit Ale Zahidna Yeropa suttyevo poznajomilas z neyu lishe v 2 j polovini 19 stolittya Sered pershih hto zrobiv podorozh po shojno u 1868 roci vidkritu dlya vizitiv yevropejciv Yaponiyu buv bagatij Gime z Franciyi Osoba bagata i osvichena vin odnim z pershih visoko ociniv mistectvo Yaponiyi I pid chas podorozhi pridbav chimalu kilkist knig albomiv gravyur yaponskih mitciv sho piznishe stanut pidmurkami Muzeyu Gime v Parizhi Sered pershih rosiyan visoko ocinivshih yaponskih hudozhnikiv buv oficer flotu Kitayev S M Svoyu kolekciyu yaponkih gravyur vin pridbav u 1890 ti roki pid chas zahodiv u porti Yaponiyi Kitayev sam zajmavsya zhivopisom i jomu legshe za inshih bulo ociniti kompozicijni znahidki i kolorovi garmoniyi nezvichnih dlya nogo gravyur Klasichna shkola gravyuri sho sklalasya v stolici Yaponiyi Tokio dosit povno bula predstavlena v kolekciyi Kitayeva Piznishe bula peredana v kabinet gravyur muzeyu Tut ye portreti krasun Kitagava Utamaro aktori u rolyah Syaraku gravyuri pejzazhnih serij Hokusaya i Utagava Hirosige gravyuri majstriv shkoli Utagava Utagava Kunijosi ta Dobre vidomij potuzhnij vpliv sho mala gravyura Yaponiyi na tvorchist bagatoh majstriv Franciyi 19 stolittya sered kotrih Eduara Mane Dzhejmsa Vistlera Vinsenta van Goga Z originalami gravyur muzeyu mozhna oznajomitisya lishe na vistavkah Utagava Kunijosi chovni Hud Syaraku aktor Itikava Ebidzo 1794 r Utagava Kunijosi scena z vistaviMuzej privatnih kolekcijMuzej privatnih kolekcij fasad Sk Franchesko Messina Yeva 1949 r visota 192 sm V mezhah muzejnih viddiliv stvoreno i Iniciatorom stvorennya buv Illya Zilbershtejn u 1985 roci Privatni zbirki zavzhdi buli nepovnimi za kilkistyu riznimi za yakistyu vitvoriv i nasicheni protirichchyami Vse ce pritamanno i nazvanomu muzeyu Ce dosit nezvichna sumish rosijskih i zahidnoyevropejskih vitvoriv mistectva vidokremlenih mezhami privatnih kolekcij Predstavleni zhivopis grafika mebli sklo skulptura dekoratino uzhitkove mistectvo foto tosho Zbirka I Zilbershtejna rosijskij ta zahidnoyevropejskij zhivopis i grafika Zbirka Ramma A N rosijske mistectvo 19 20 st Zbirka O Tishlera grafika zhivopis skulptura Zbirka S Rihtera Majsternya hudozhnika Dmitra Krasnopevceva pomer u 1995 r Zbirka Lemkulej F ta Ye hudozhnye sklo Rosiyi ta Zahidnoyi Yevropi tosho rozmistili v livomu fligeli kolishnoyi sadibi Golicinih 17 19 stolit Navesni 2005 roku dlya muzeyu pereobladnali dvi starodavni sporudi yaki poyednali suchasno uporyadkovanim atriumom Sporudi mayut 23 ekspozicijni zali Muzej maye tri poverhi de dva viddani postijnij ekspoziciyi a tretij vikoristovuyetsya dlya timchasovih vistavok Pislya vivilnennya zaliv livogo fligelya centr i pravij fligel davno zrujnovani sadibi Golicinih vid Muzeyu privatnih kolekcij tam rozmistili Galereyu mistectva krayin Yevropi i Ameriki 19 20 stolit Rokvell Kent Anton Refrezh ye Diyego Rivera Dzhakomo Mancu Renato Guttuzo Dzhordzho de Kiriko Franchesko Messina Emilio Greko tosho Viddil numizmatikiViddil numizmatiki muzeyu najstarishij za chasom zasnuvannya i vinik todi koli ne bulo samogo muzeyu Vin bere pochatok z 1852 r koli v skladi Moskovskogo Imperatorskogo Universitetu organizuvali Tudi i peredali kolekciyi monet i medalej Kolekciya antichnih i zahidnoyevropejskih monet i medalej Minckabinetu u 1912 r avtomatichno perejshla u novostvorenij muzejnij zaklad stavshi odnim z pershih viddiliv sho mav i eksponuvav persh za vse originali a ne zlipki chi kopiyi Za chasiv SRSR numizmatichna kolekciya zbilshilas cherez nacionalizaciyu numizmatichnih zbirok dvoryan i kupciv U yiyi sklad uvijshli zbirki Golikova Pahomova Smirnova Stahovicha Rozanova ta in Unikalni moneti antichnogo Prichornomor ya otrimav viddil pislya rozkopok u Kerchi i na pivostovi Taman sho velis u 1930 ti rr Ce nadalo mozhlivist vvesti v naukovij obig nizku antichnih monet vidomih u yedinih zrazkah Suchasna kilkist zrazkiv syagaye poznachki 200 000 Viddil maye vlasnu specifichnu naukovu biblioteku u 3 000 primirnikiv Kolekciya rozdilena na pidrozdili antichni moneti zahidnoyevropejski moneti i medali boni rosijski i radyanski moneti i medali nagrudni znaki numizmatika krayin Aziyi Afriki i arabskogo Shodu Viddil skulptur muzeyuSkulptor Fodzhini kardinal Leopoldo Medichi Ogyust Roden pismennik viktor Gyugo Skulptor dobi baroko Fodzhini Vittoriya della RovereFayumski portretiDokladnishe Fayumski portreti Yunak z zolotim vinkom Zhinochij portret Cholovichij portret Portet nevidomogoKartini van GogaPejzazh v Overi Progulyanka v yazniv v tyurmi Chervoni vinogradniki v Arli More v Sen Mari 1888 r Mistectvo Franciyi 19 20 st Gyustav Kurbe Halupka u gorah Muzej obrazotvorchih mistectv imeni Pushkina Edgar Dega Tancivnici v blakitnomu Muzej obrazotvorchih mistectv imeni Pushkina Klod Mone Bulvar Kapuciniv v Parizhi Muzej obrazotvorchih mistectv imeni Pushkina Moris Deni Zakohanij Polifem z flejtoyu 1907 r Muzej obrazotvorchih mistectv imeni PushkinaPortretnij zhanrDomeniko Tintoretto Nevidomij z Veneciyi kinec 16 st Yan Gossart Mabyuz portret nevidomogo 16 stolittya Zhinka hudozhnicya Elizabeta Sirani Avtoportret 1658 rik Pompeo Batoni Yakiv Oleksandrovich Bryus mer Moskvi 1782 rik Dzhordzh Dou Mikita Vsevolozkij 1824 rik Kristina Robertson Pani Mariya Kochubej 1840 i rr Pol Gogen Nichne kafe v Arli Pasternak Leonid Osipovich Fedorov Mikola Fedorovich bibliotekar i mislitel pastel Albert Edelfelt Varvara Myatlyeva donka generala Illi Gavrilovicha Bibikova 1882 rikDiv takozhSpisok muzeyiv Moskvi Paradnij portret Pobutovij zhanrDzherelaVhidnij kvitok do muzeyu obrazotvorchih mistectv imeni Pushkina 1987 r Gos muzej izobrazitelnyh iskusstv imeni A S Pushkina katalog kartinnoj galerei M 1986 Demskaya A A Gos muzej izobrazitelnyh iskusstv imeni A S Pushkina M Iskusstvo 1979 Gos muzej izobrazitelnyh iskusstv imeni A S Pushkina putevoditel po kartinnoj galeree pod red Sedovoj T A M Izobrazitelnoe iskusstvo 1980 Albom Gos muzej izobrazitelnyh iskusstv imeni A S Pushkina avt sostavitel Zamyatina A N M 1971 Tatyana Sedova Pushkin Museum of Fine Arts Leningrad 1975 ISBN 0 569 08160 2 Irina Antonowa Die Gemaldegalerie des Puschkin Museums in Moskau Leipzig 1977 Irina Antonova Das Staatliche Puschkin Museum der Bildenden Kunste Moskau 1986 Georg W Koltzsch Hrsg Morosow Schtschukin die Sammler Monet bis Picasso Koln 1993 ISBN 3 7701 3144 4 Wladimir P Tolstikow und Michail J Trejster Der Schatz aus Troja Schliemann und der Mythos des Priamos Goldes Stuttgart 1996 ISBN 3 7630 2333 XPrimitki ria ru Arhiv originalu za 07 07 2013 Procitovano 2013 7 1 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Proignorovano nevidomij parametr datepublished mozhlivo publication date dovidka Marina Loshak revolyucii v Pushkinskom muzee ne budet vesti ru 01 07 2013 Arhiv originalu za 2 lipnya 2013 Procitovano 2013 7 1 vesti ru 01 07 2013 Arhiv originalu za 10 07 2013 Procitovano 2013 7 1 Postanovlenie Soveta Ministrov RSFSR 624 ot 04 12 1974 Art s most popular Exhibition and museum visitor figures 2018 The Art Newspaper 2019 Vol XXVIII Iss 311 ISSN 0960 6556 d Track Q2331628d Track Q98930822 Art s most popular Exhibition and museum visitor figures 2019 The Art Newspaper 2020 Vol XXIX Iss 322 ISSN 0960 6556 d Track Q98930825d Track Q2331628 Art s most popular Exhibition and museum visitor figures 2021 The Art Newspaper 2022 ISSN 0960 6556 d Track Q113437655d Track Q2331628PosilannyaPortal Mistectvo Portal Istoriya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Derzhavnij muzej obrazotvorchih mistectv imeni O S Pushkina Istoriya stvorennya DMOM korotko nedostupne posilannya z kvitnya 2019 ros Oficijnij sajt muzeyu privatnih kolekcij 27 bereznya 2010 u Wayback Machine ros ros