Музе́й мисте́цтв Філаде́льфії (англ. Philadelphia Museum of Art) — художній музей в місті Філадельфія, Пенсильванія, США.
Музей мистецтв Філадельфії | |
---|---|
англ. Philadelphia Museum of Art | |
![]() | |
39°57′57″ пн. ш. 75°10′53″ зх. д. / 39.9658333333611111° пн. ш. 75.18138888891667193° зх. д.Координати: 39°57′57″ пн. ш. 75°10′53″ зх. д. / 39.9658333333611111° пн. ш. 75.18138888891667193° зх. д. | |
Тип | художня галерея[1] і неприбуткова організація |
Склад | Сходи Роккі |
Країна | ![]() |
Розташування | |
Адреса | Філадельфія |
Стиль | Неогрек[d][2] і Ар Деко[d][2] |
Архітектор | d[2][3], d[2], d[3] і d[3] |
Засновник | d[4] і d[4] |
Засновано | 1876 |
Відкрито | 1876 |
Відвідувачі | 775 043 осіб (2016) 437 348 осіб (2021) |
Директор | d[7] |
Сайт | www.philamuseum.org |
![]() ![]() Музей мистецтв Філадельфії (США) | |
Історія створення
Філадельфія заснована 1682 року Вільямом Пенном. Багатий на той час лісом край і отримав назву Пенсильванія (сільвія — ліс; испанське сельва — хащі, ліс).
Місто має в перекладі назву «Місто братньої любові» (зміст назви грецькою мовою). В 1776 році у Філадельфії Другий континентальний конгрес тринадцяти північноамериканських штатів прийняв Декларацію незалежності від Британської імперії. У 1781 році, під час війни за незалежність 1775—1783 років Філадельфія стала столицею «з'єднаних колоній», а в 1790—1800 роках — першою столицею США, найбільшим містом Північної Америки. У 1876-му році у Філадельфії провели Всесвітню виставку з нагоди 100-річного ювілею проголошення Декларації незалежності. Наслідком виставки стало створення Філадельфійського музею мистецтв.
Будівлі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemczTDAxbGJXOXlhV0ZzWDBoaGJHeGZVR2hwYkdFdWFuQm5Mekl3TUhCNExVMWxiVzl5YVdGc1gwaGhiR3hmVUdocGJHRXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF3TDFCb2FXeGhaR1ZzY0docFlTMXpkR0ZwY25NdWFuQm5Mekl3TUhCNExWQm9hV3hoWkdWc2NHaHBZUzF6ZEdGcGNuTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0yTDFaaGJsOUhiMmRvWDFSM1pXeDJaVjlUZFc1bWJHOTNaWEp6TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxV1lXNWZSMjluYUY5VWQyVnNkbVZmVTNWdVpteHZkMlZ5Y3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Вже на другий рік (10 травня 1877 р.) по закінченню виставки музей мистецтв відчинив двері для перших відвідин. Використали приміщення Меморіального залу, створеного в історичному стилі (еклектика), задіяного у виставці.
Колекції музею зростали разом з престижними амбіціями пенсильванців. Головна споруда сучасного музею мистецтв була закладена у 1919 р. мером міста Томасом Б. Смітом. Перша секція музейного приміщення була готова у 1928 р. Будівля виконана в помпезному стилі неогрек з розкішними і довгими парадними сходами.
На зламі 19-20 століть на авансцену американського суспільного життя вийшли бізнесові ділки, далекі від мистецтва, але з швидко заробленими грошима. Їх почали вкладати в землі, маєтки, подорожі до Європи. Серед придбаних речей були і твори мистецтва, які активно продавали мистецькі західноєвропейські фірми чи аукціони. Великі гроші і пиха американських ділків зроблять їх головними покупцями, а ціни на твори мистецтва стануть захмарними.
До процесу продажу власних мистецьких збірок приєдналися і новоспечені радянські ділки, неосвічені політики і непрофесійні комерсанти з СРСР. Непрофесійність і відсутність патріотизму зробили можливими продаж за кордон як захоплених мистецьких колекцій з садиб і палаців, так і музеїв країни. Музейні твори мистецтва з Москви, Павловська, Києва, Санкт-Петербурга збагатили мистецькі збірки — Великої Британії, Німеччини, Португалії, Австралії, Франції,США. Так, філадельфійці придбали з Ермітажу — «Тріумф Нептуна і Амфітріти» (Ніколя Пуссен).
В Західній Європі придбані:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek00TDA1cFkyOXNZWE5mVUc5MWMzTnBiaVV5UTE5R2NtVnVZMmhmTFY5VWFHVmZRbWx5ZEdoZmIyWmZWbVZ1ZFhOZkxWOUhiMjluYkdWZlFYSjBYMUJ5YjJwbFkzUXVhbkJuTHpNd01IQjRMVTVwWTI5c1lYTmZVRzkxYzNOcGJpVXlRMTlHY21WdVkyaGZMVjlVYUdWZlFtbHlkR2hmYjJaZlZtVnVkWE5mTFY5SGIyOW5iR1ZmUVhKMFgxQnliMnBsWTNRdWFuQm4uanBn.jpg)
- Рогір ван дер Вейден
- Тінторетто
- Ель Греко
- Якопо Понтормо
- Антонелло да Мессіна
- Сандро Боттічеллі
- Ян ван Ейк
- Вільям Хогарт
- Томас Гейнсборо
- Вільям Тернер
- Едуар Мане
- Пінтуріккьо
- Рубенс
- Ян Стен
- Теодор Ромбоутс
- Жак-Луї Давід
- Франсуа Мілле
- Анрі де Тулуз-Лотрек
- Альфред Сіслей
- Вінсент ван Гог
- П'єр-Огюст Ренуар
- Клод Моне
- Поль Сезанн
Будинок Перельмана
Архітектурне бюро Zantzinger, Borie та Medary спроектувало і вибудувало Будинок Перельмана у 1927 р. в стилі ар деко. Споруду на розі Пенсильванія авеню та Файрмаунт зарахували до найкращих споруд Філадельфії. Будівля стала помешканням і головним офісом страхової кампанії з 1927 по 1972 р. Потім був другий власник, теж страхова кампанія, що покинула приміщення у 1999 р. 2000року — будівлю придбав Музей мистецтв Філадельфії, що зробив її філією, призначеною для збереження графічних колекцій, фото та костюмів. Але будівлю ретельно реставрували та пристосовували для музейних вимог. Традиція благодійництва та спроби знімати соціальну напругу вкладанням грошей багатіїв в різні суспільні проекти надала можливість музею реставрувати споруду за рахунок приватних внесків. Тим паче що у США діє закон про скасування грошових сум, витрачених на благодійництво чи меценатство. З податкових рахунків багатіїв було скасовано 240.000.000 доларів, бо саме цю суму оприлюднив музей по закінченню реставрації Будинку Перельмана. Площа галереї Перельмана досягає 190 м²., тут розташований відділ гравюр, малюнків і фотографій (150.000 зразків), відділ текстилю та костюмів (30.000 зразків).
Музейні заклади Сполучених Штатів давно позиціюють себе як центри культурного дозвілля. Для приваблення відвідувачів часто міняють виставки. Музей мистецтв Філадельфії облаштував в галереї Перельмана також бібліотеку, книжкову крамницю та кафе.
Відділи
- Картинна галерея
- Відділ мистецтва країн Сходу
- Відділ американського мистецтва
- Декоративно-ужиткове мистецтво
- Історична зброя
- Відділ скульптур
- Фотографія
- Відділ графіки
Колекція гобеленів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUyTDFSeWFYVnRjR2hmYjJaZlEyOXVjM1JoYm5ScGJtVmZiM1psY2w5TllYaGxiblJwZFhOZllYUmZkR2hsWDBKaGRIUnNaVjl2Wmw5MGFHVmZUV2xzZG1saGJsOUNjbWxrWjJWZkpUSTRkR0Z3WlhOMGNua2xNamxmTFY4eE5qSXpMVEUyTWpVdWFuQm5Mek13TUhCNExWUnlhWFZ0Y0doZmIyWmZRMjl1YzNSaGJuUnBibVZmYjNabGNsOU5ZWGhsYm5ScGRYTmZZWFJmZEdobFgwSmhkSFJzWlY5dlpsOTBhR1ZmVFdsc2RtbGhibDlDY21sa1oyVmZKVEk0ZEdGd1pYTjBjbmtsTWpsZkxWOHhOakl6TFRFMk1qVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
- «Бій між Костянтином і Ліцінієм», 1635 р.Картон - П'єтро да Кортона
- «Імператор Костянтин убиває лева», 1637 р.
- «Заснування Константинополя», 1625 р.
- «Смерть імператора Костянтина», 1625 р.
Відділ скульптур
- Скульптор Дезідеріо да Сеттіньяно, «Мадонна з немовлям»
-
-
-
Колекції західноєвропейського живопису
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDFacGNtZHBibDloYm1SZlUyRnBiblJmU205b2JsOHRYMUp2WjJWeVgzWmhibDlrWlhKZlYyVjVaR1Z1TG5CdVp5OHlNREJ3ZUMxV2FYSm5hVzVmWVc1a1gxTmhhVzUwWDBwdmFHNWZMVjlTYjJkbGNsOTJZVzVmWkdWeVgxZGxlV1JsYmk1d2JtYz0ucG5n.png)
- Ян Лівенс. «Портрет матері з біблією». Музей мистецтв Філадельфії
- Маріано Фортуні. «Арабський ватажок», 1874 р. Музей мистецтв Філадельфії
Живопис майстрів Франції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6TDBwdmMzTmxYMHhwWldabGNtbHVlR1ZmTFY5VFlXbHVkRjlUWldKaGMzUnBZVzVmUTNWeVpXUmZZbmxmU1hKbGJtVmZMVjlIYjI5bmJHVmZRWEowWDFCeWIycGxZM1F1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVwdmMzTmxYMHhwWldabGNtbHVlR1ZmTFY5VFlXbHVkRjlUWldKaGMzUnBZVzVmUTNWeVpXUmZZbmxmU1hKbGJtVmZMVjlIYjI5bmJHVmZRWEowWDFCeWIycGxZM1F1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
- Гюбер Робер. «Римські руїни з пралями», бл. 1766 р. Музей мистецтв Філадельфії
- Ежен Делакруа. «Коні біля джерела». 1862 р. Музей мистецтв Філадельфії
- Франсуа Мілле. «Полювання на птахів вночі». Музей мистецтв Філадельфії
- Едуар Мане. «Емілія Амбре як Кармен». Музей мистецтв Філадельфії
- Жак-Луї Давід. «Папа римський Пій VII та кардинал Капрара». Музей мистецтв Філадельфії
- . «Свято на Івана Купала», 1875 р. Музей мистецтв Філадельфії
- Ежен Фромантен. «Алжирський (кабільський ) пастух верхи», 1861 р.
Майстри Італії та Іспанії
- Якопо Тінторетто. «Автопортрет»
- Пінтуріккьо. «Мадонна з немовлям»
- Каллісто П'яцца да Лоді. «Концерт»
- Джованні Баттіста Ланджетті. «Анаксагор», математик, філософ, друг Перікла. Музей мистецтв Філадельфії
- Якопо Понтормо. «Алессандро де Медичі»
- Ель Греко. «Жіночий портрет»
- Ель Греко. «П'єта»
- Джованні ді Паоло. «Шлях на Голгофу»
- Дієго Веласкес. «Принцеса Марія Тереза»
Твори Раннього італійського відродження
- Карло Крівеллі. «Оплакування Христа», 1470 р.
- Майстер Різдвяного замку. «Святі Юст та Климент моляться щодо позбавлення від вандалів», 1450 р.
- Занобі Строцци. «Благовіщення», 1453 р.
- Сандро Боттічеллі. «Не торкайся мене» (Христос і Марія Магдалина)
Пейзажі в музейній колекції
- Едвард Хікз. «Ноєв ковчег»
- Джордж Іннес. «Пінії та оліви у Альбано», 1873 р.
- П'єр-Огюст Ренуар. «Париж. Великі бульвари»
- Альфред Сіслей. «Швартові канати і сніг у Сен Клу», 1879 р.
Твори художників Британії
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU1TDFCdmNuUnlZV2wwWDI5bVgwMXBjM05mUld4cGVtRmlaWFJvWDB4cGJteGxlVjlpZVY5VWFHOXRZWE5mUjJGcGJuTmliM0p2ZFdkb0xtcHdaeTh5TURCd2VDMVFiM0owY21GcGRGOXZabDlOYVhOelgwVnNhWHBoWW1WMGFGOU1hVzVzWlhsZllubGZWR2h2YldGelgwZGhhVzV6WW05eWIzVm5hQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- Вільям Хогарт. « Родина Фаунтейн», 1730-35
- Томас Гейнсборо. «Пейзаж з річкою», 1768-1770
- Вільям Блейк. неканонічне «Різдво Христове», 1790-1800
- Вільям Тернер. «Пожежа в палаті лордів 15 жовтня 1834 року в Лондоні», 1835 р.
Графіка в збірці музею
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDBGamFHbHNiR1ZmZEhKaGMyTnBibUZmYVd4ZlkyOXljRzlmWkdsZlJYUjBiM0psWHkxZlZHVnpkR0V1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFVGamFHbHNiR1ZmZEhKaGMyTnBibUZmYVd4ZlkyOXljRzlmWkdsZlJYUjBiM0psWHkxZlZHVnpkR0V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Джерела. Ресурси інтернету
- „The Philadelphia Museum Expands Into a Landmark“ [ 24 січня 2017 у Wayback Machine.], New York Times, 6. September 2007
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Музей мистецтв Філадельфії
Примітки
- https://www.philamuseum.org/
- Cultural Objects Name Authority
- https://www.philamuseum.org/information/45-19.html
- https://research.frick.org/directory/detail/371
- Visitor Figures 2016 // The Art Newspaper — 2017. — Iss. 289. — ISSN 0960-6556
- Art's most popular: Exhibition and museum visitor figures 2021 // The Art Newspaper — 2022. — ISSN 0960-6556
- Timothy Rub Elected Director and Chief Executive of Philadelphia Museum of Art — Музей мистецтв Філадельфії, 2009.
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Muze j miste ctv Filade lfiyi angl Philadelphia Museum of Art hudozhnij muzej v misti Filadelfiya Pensilvaniya SShA Muzej mistectv Filadelfiyiangl Philadelphia Museum of Art39 57 57 pn sh 75 10 53 zh d 39 9658333333611111 pn sh 75 18138888891667193 zh d 39 9658333333611111 75 18138888891667193 Koordinati 39 57 57 pn sh 75 10 53 zh d 39 9658333333611111 pn sh 75 18138888891667193 zh d 39 9658333333611111 75 18138888891667193Tip hudozhnya galereya 1 i nepributkova organizaciyaSklad Shodi RokkiKrayina SShA 2 Roztashuvannya SShA Filadelfiya vul Bendzhamin Franklin ParkvejAdresa FiladelfiyaStil Neogrek d 2 i Ar Deko d 2 Arhitektor d 2 3 d 2 d 3 i d 3 Zasnovnik d 4 i d 4 Zasnovano 1876Vidkrito 1876Vidviduvachi 775 043 osib 2016 437 348 osib 2021 Direktor d 7 Sajt www philamuseum orgMuzej mistectv Filadelfiyi SShA Muzej mistectv Filadelfiyi u VikishovishiIstoriya stvorennyaFiladelfiya zasnovana 1682 roku Vilyamom Pennom Bagatij na toj chas lisom kraj i otrimav nazvu Pensilvaniya silviya lis ispanske selva hashi lis Misto maye v perekladi nazvu Misto bratnoyi lyubovi zmist nazvi greckoyu movoyu V 1776 roci u Filadelfiyi Drugij kontinentalnij kongres trinadcyati pivnichnoamerikanskih shtativ prijnyav Deklaraciyu nezalezhnosti vid Britanskoyi imperiyi U 1781 roci pid chas vijni za nezalezhnist 1775 1783 rokiv Filadelfiya stala stoliceyu z yednanih kolonij a v 1790 1800 rokah pershoyu stoliceyu SShA najbilshim mistom Pivnichnoyi Ameriki U 1876 mu roci u Filadelfiyi proveli Vsesvitnyu vistavku z nagodi 100 richnogo yuvileyu progoloshennya Deklaraciyi nezalezhnosti Naslidkom vistavki stalo stvorennya Filadelfijskogo muzeyu mistectv BudivliMemorialnij zal pershe primishennya muzeyu mistectv Vinsent van Gog Sonyashniki 1889 r Vzhe na drugij rik 10 travnya 1877 r po zakinchennyu vistavki muzej mistectv vidchiniv dveri dlya pershih vidvidin Vikoristali primishennya Memorialnogo zalu stvorenogo v istorichnomu stili eklektika zadiyanogo u vistavci Kolekciyi muzeyu zrostali razom z prestizhnimi ambiciyami pensilvanciv Golovna sporuda suchasnogo muzeyu mistectv bula zakladena u 1919 r merom mista Tomasom B Smitom Persha sekciya muzejnogo primishennya bula gotova u 1928 r Budivlya vikonana v pompeznomu stili neogrek z rozkishnimi i dovgimi paradnimi shodami Na zlami 19 20 stolit na avanscenu amerikanskogo suspilnogo zhittya vijshli biznesovi dilki daleki vid mistectva ale z shvidko zaroblenimi groshima Yih pochali vkladati v zemli mayetki podorozhi do Yevropi Sered pridbanih rechej buli i tvori mistectva yaki aktivno prodavali mistecki zahidnoyevropejski firmi chi aukcioni Veliki groshi i piha amerikanskih dilkiv zroblyat yih golovnimi pokupcyami a cini na tvori mistectva stanut zahmarnimi Do procesu prodazhu vlasnih misteckih zbirok priyednalisya i novospecheni radyanski dilki neosvicheni politiki i neprofesijni komersanti z SRSR Neprofesijnist i vidsutnist patriotizmu zrobili mozhlivimi prodazh za kordon yak zahoplenih misteckih kolekcij z sadib i palaciv tak i muzeyiv krayini Muzejni tvori mistectva z Moskvi Pavlovska Kiyeva Sankt Peterburga zbagatili mistecki zbirki Velikoyi Britaniyi Nimechchini Portugaliyi Avstraliyi Franciyi SShA Tak filadelfijci pridbali z Ermitazhu Triumf Neptuna i Amfitriti Nikolya Pussen V Zahidnij Yevropi pridbani Nikolya Pussen Triumf Neptuna i Amfitriti Rogir van der Vejden Tintoretto El Greko Yakopo Pontormo Antonello da Messina Sandro Bottichelli Yan van Ejk Vilyam Hogart Tomas Gejnsboro Vilyam Terner Eduar Mane Pinturikko Rubens Yan Sten Teodor Rombouts Zhak Luyi David Fransua Mille Anri de Tuluz Lotrek Alfred Sislej Vinsent van Gog P yer Ogyust Renuar Klod Mone Pol SezannBudinok PerelmanaGalereya Perelmana Arhitekturne byuro Zantzinger Borie ta Medary sproektuvalo i vibuduvalo Budinok Perelmana u 1927 r v stili ar deko Sporudu na rozi Pensilvaniya avenyu ta Fajrmaunt zarahuvali do najkrashih sporud Filadelfiyi Budivlya stala pomeshkannyam i golovnim ofisom strahovoyi kampaniyi z 1927 po 1972 r Potim buv drugij vlasnik tezh strahova kampaniya sho pokinula primishennya u 1999 r 2000roku budivlyu pridbav Muzej mistectv Filadelfiyi sho zrobiv yiyi filiyeyu priznachenoyu dlya zberezhennya grafichnih kolekcij foto ta kostyumiv Ale budivlyu retelno restavruvali ta pristosovuvali dlya muzejnih vimog Tradiciya blagodijnictva ta sprobi znimati socialnu naprugu vkladannyam groshej bagatiyiv v rizni suspilni proekti nadala mozhlivist muzeyu restavruvati sporudu za rahunok privatnih vneskiv Tim pache sho u SShA diye zakon pro skasuvannya groshovih sum vitrachenih na blagodijnictvo chi mecenatstvo Z podatkovih rahunkiv bagatiyiv bulo skasovano 240 000 000 dolariv bo same cyu sumu oprilyudniv muzej po zakinchennyu restavraciyi Budinku Perelmana Plosha galereyi Perelmana dosyagaye 190 m tut roztashovanij viddil gravyur malyunkiv i fotografij 150 000 zrazkiv viddil tekstilyu ta kostyumiv 30 000 zrazkiv Muzejni zakladi Spoluchenih Shtativ davno poziciyuyut sebe yak centri kulturnogo dozvillya Dlya privablennya vidviduvachiv chasto minyayut vistavki Muzej mistectv Filadelfiyi oblashtuvav v galereyi Perelmana takozh biblioteku knizhkovu kramnicyu ta kafe ViddiliDuelni pistoleti Muzej mistectv Filadelfiyi Kartinna galereya Viddil mistectva krayin Shodu Viddil amerikanskogo mistectva Dekorativno uzhitkove mistectvo Istorichna zbroya Viddil skulptur Fotografiya Viddil grafikiKolekciya gobelenivgobelen Bataliya na Milvijskomu mostu 1625 r Bij mizh Kostyantinom i Liciniyem 1635 r Karton P yetro da Kortona Imperator Kostyantin ubivaye leva 1637 r Zasnuvannya Konstantinopolya 1625 r Smert imperatora Kostyantina 1625 r Viddil skulpturSkulptor Deziderio da Settinyano Madonna z nemovlyam Kolekciyi zahidnoyevropejskogo zhivopisuRogir van der Vejden Bogomatir ta Ivan pered rozp yattyam Yan Livens Portret materi z bibliyeyu Muzej mistectv Filadelfiyi Mariano Fortuni Arabskij vatazhok 1874 r Muzej mistectv FiladelfiyiZhivopis majstriv FranciyiJos Liferinks z Marselya Stulka vivtarya Sv Sebastyana Likuvannya sv Sebastyana v domi sv Irini bl 1497 r Muzej mistectv Filadelfiyi Gyuber Rober Rimski ruyini z pralyami bl 1766 r Muzej mistectv Filadelfiyi Ezhen Delakrua Koni bilya dzherela 1862 r Muzej mistectv Filadelfiyi Fransua Mille Polyuvannya na ptahiv vnochi Muzej mistectv Filadelfiyi Eduar Mane Emiliya Ambre yak Karmen Muzej mistectv Filadelfiyi Zhak Luyi David Papa rimskij Pij VII ta kardinal Kaprara Muzej mistectv Filadelfiyi Svyato na Ivana Kupala 1875 r Muzej mistectv Filadelfiyi Ezhen Fromanten Alzhirskij kabilskij pastuh verhi 1861 r Majstri Italiyi ta IspaniyiYakopo Tintoretto Avtoportret Pinturikko Madonna z nemovlyam Kallisto P yacca da Lodi Koncert Dzhovanni Battista Landzhetti Anaksagor matematik filosof drug Perikla Muzej mistectv Filadelfiyi Yakopo Pontormo Alessandro de Medichi El Greko Zhinochij portret El Greko P yeta Dzhovanni di Paolo Shlyah na Golgofu Diyego Velaskes Princesa Mariya Tereza Tvori Rannogo italijskogo vidrodzhennyaKarlo Krivelli Oplakuvannya Hrista 1470 r Majster Rizdvyanogo zamku Svyati Yust ta Kliment molyatsya shodo pozbavlennya vid vandaliv 1450 r Zanobi Strocci Blagovishennya 1453 r Sandro Bottichelli Ne torkajsya mene Hristos i Mariya Magdalina Pejzazhi v muzejnij kolekciyiEdvard Hikz Noyev kovcheg Dzhordzh Innes Piniyi ta olivi u Albano 1873 r P yer Ogyust Renuar Parizh Veliki bulvari Alfred Sislej Shvartovi kanati i snig u Sen Klu 1879 r Tvori hudozhnikiv BritaniyiTomas Gejnsboro Portret miss Elizabet Linli piznishe missiz Elizabet Sheridan Vilyam Hogart Rodina Fauntejn 1730 35 Tomas Gejnsboro Pejzazh z richkoyu 1768 1770 Vilyam Blejk nekanonichne Rizdvo Hristove 1790 1800 Vilyam Terner Pozhezha v palati lordiv 15 zhovtnya 1834 roku v Londoni 1835 r Grafika v zbirci muzeyuP yetro Testa Znushannya Ahilla nad tilom mertvogo Gektora bl 1648 r Muzej mistectv Filadelfiyi Dzherela Resursi internetu The Philadelphia Museum Expands Into a Landmark 24 sichnya 2017 u Wayback Machine New York Times 6 September 2007PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Muzej mistectv FiladelfiyiPrimitkihttps www philamuseum org Cultural Objects Name Authority d Track Q110250907d Track Q11409212 https www philamuseum org information 45 19 html https research frick org directory detail 371 Visitor Figures 2016 The Art Newspaper 2017 Iss 289 ISSN 0960 6556 d Track Q2331628d Track Q29908205 Art s most popular Exhibition and museum visitor figures 2021 The Art Newspaper 2022 ISSN 0960 6556 d Track Q113437655d Track Q2331628 Timothy Rub Elected Director and Chief Executive of Philadelphia Museum of Art Muzej mistectv Filadelfiyi 2009 d Track Q510324Div takozhPortal Mistectvo Portal Muzeyi Portal SShA Karavadzhizm Zhivopis baroko Pobutovij zhanr Mecenatstvo Hudozhnij muzej Volters v Baltimori