Сади і парки України — відбиток історії садово-паркового мистецтва на землях України впродовж декількох століть.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4MlpDOGxSREFsT1VZbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVJM1h5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRalFsUkRBbFFrVmZNVGt6T1Y4bFJERWxPREF1WHlWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSVjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpKZlFWOVhiMnhyYjNkM0xtcHdaeTh6TURCd2VDMGxSREFsT1VZbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVJM1h5VkVNQ1ZDUmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRalFsUkRBbFFrVmZNVGt6T1Y4bFJERWxPREF1WHlWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSVjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpKZlFWOVhiMnhyYjNkM0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0ZmTURRM0xtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EWWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQlh6QTBOeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlk1THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0ZmTURVeExtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EWWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQlh6QTFNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTHlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TmlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa0ZmTURBeUxtcHdaeTh5TURCd2VDMGxSREFsT1RJbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EWWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRFbE9ERWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKQlh6QXdNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Сади Київської Русі
По прийняттю християнства в Київській Русі розповсюдження отримали сади при монастирях. Їм передували малі сади і городи ще дохристиянської доби. Відтепер зустрілись дві традиції — місцева та іноземна, візантійська. Відомо, що прибулі ченці-греки і візантійське священство брали активну участь в створенні яблуневих, вишневих і горіхових садів в Києво-Печерському монастирі.
Вже тоді почався перерозподіл садових ділянок на:
- лікарські;
- фруктові;
- декоративні;
- квіткові.
Монастирські сади мали і квіти, і декоративні кущі (жовтий жасмін), і рослини для «живих», рослинних парканів, і окремі ділянки з волоським горіхом. Відомо, що чернець Антоній, котрий повернувся з паломництва в Київ, заснував 1051 року при монастирі сад. Пересічна земельна ділянка примусила вже тоді використовувати тераси та штучне обводнення та поливи через спекотні літа в Україні та посухи.
З XII століття відомі сади як при монастирях, так і при княжих дворах в декількох містах Київської Русі — серед них Чернігів, Галич, Путивль, Новгород-Сіверський. За типом київських садів закладали і сади в Суздалі, Володимирі, Муромі, але суворі зими значно обмежували інтродукцію південних рослин і дерев на півночі. Тутові дерева там вимерзали.
Декоративним малим садам і палісадникам надавали прямокутні форми з простим, хрещатим розплануванням з натяком на християнську символіку, що також сприяло догляду і поливам.
Традицію створення садів на землях України не перервали ні суспільні, ні природні катаклізми, ні трагедії поневолення. Монастирі українських земель уславились власними садами. Так, в середині XVII століття Київ відвідав патріарх Макарій з Антіохії. Він був вражений, побачивши серед напівсільської київської забудови сади з квітами, виноградниками і фруктовими деревами. Патріарху Макарію навіть здалося, що «при кожному домі, наче при палацах, створено великий сад», а серед огірків мешканці розводили крокуси, руту та різноманітні гвоздики. Чисельні сади описані в Борисполі. В містечку Медвин зафіксували низку з десятка штучних ставків, всі обсажені вербами, а на ставках утворені млини. Сади довго ще не мали розподілу на суто парадну і суто фруктову ділянки, як довго не було і складного, вишуканого їх розпланування. Уяву про сади цього періоду дають символічні і спрощені зображення на тогочасних іконах, на рідкісних мініатюрах чи килимах.
Італійське коріння європейських садів
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5alpTOGxSREFsT1RFbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREVsT0RJbFJEQWxRalV1WHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkY4bFJEQWxRakpmSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1U1TWlWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQzVxY0djdk1USXdjSGd0SlVRd0pUa3hKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpFSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUxsOGxSREFsUVRFbFJEQWxRakFsUkRBbFFqUmZKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1TVTVObDhsUkRBbE9USWxSREFsUWpBbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtFbFJEQWxRakFsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBdWFuQm4uanBn.jpg)
Західноєвропейські сади мають італійське коріння. Вже в садах Стародавнього Риму знали про фігурне вистриження рослин, про велике значення води в саду (струмки, канали, фонтани), в садах ставили скульптури та будували первісні павільйони. В Середньовіччя сади спростили і за функціями, і за розплануванням. Найкращі риси давньоримських садів відродили італійці доби відродження. Садівником-практиком був вже поет Франческо Петрарка, хоча сади його часу ще зберігали спрощене розпланування. Ускладнення розпланування і навантаження новим змістом прийшло разом із звертанням до ландшафтної архітектури високо обдарованих діячів Високого Відродження. Донато Браманте так реконструював внутрішні двори Ватикана, що з трьох його терас можна було спостерігати за церемоніями в нижньому дворі. Побудова на єдиній осі, симетрія, велич пропорціювання, партери і сходинки садів Браманте справили на сучасників надзвичайне враження. Принципи Донато Браманте були творчо розвинуті. І вже нові римські палаци та заміські помешкання князів церкви перетворені на палацово-паркові ансамблі (Вілла Мадама Рафаеля Санті, вілла Джулія Джакомо да Віньоли). В грандіозні, феєричні ансамблі перетворені італійські сади в помешканнях Іпполіто д'Єсте, у родини Альдобрандіні (Вілла Альдобрандіні), що передували велетенському саду в Версалі.
Вони відкрили добу західноєвропейських впливів на садівництво, та архітектуру українських земель.
Барокові сади українських земель
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eE9DOGxSREFsT1VZbFJERWxPVFlsUkRBbFFqUWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPRFlsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVJM0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSkRKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCTGw4bFJEQWxPVUlsUkRFbE9UWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRFbE9EUWxSREVsT1RZbFJERWxPRVpmV0ZaSlNWOGxSREVsT0RFbFJERWxPREl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFNWRU1DVTVSaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE5pVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRamNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRXVYeVZFTUNVNVFpVkVNU1U1TmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TkNWRU1TVTVOaVZFTVNVNFJsOVlWa2xKWHlWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Барокові сади прибули в західні українські землі з Речі Посполитої та Італії в готових і сталих зразках і формах ще у першій половині XVII століття.
Найкращим серед них був Італійський парк (Підгірці). Парк італійського типу виник по замові коронного гетьмана Станіслава Конєцпольського (1592—1646). Ще 1633 року той придбав старі фортифікаційні укріплення в Підгірцях, де розпочав будівництво палацу на залишках фортеці доби Відродження. Унікальний парк біля палацу з півночі розпланував ландшафтний архітектор-італієць з Риму, ім'я якого встановити не вдалося. Парк розпланували з північного боку Замку на трьох терасах, як то було зазвичай і в самій Італії. Це давало змогу повного огляду парку з верхньої тераси біля підмурків та вікон замку.
- Перша тераса прилягала до замку і мала форму трапеції, широким боком повернутої до нижньої тераси. Тут розмістили невеликий партер (сад) з візерунками, що нагадували мереживо. Перша тераса мала аркаду-підпору, невеличке приміщення якої нагадувало Грот, важливу прикмету садів бароко. Аркада несла на собі бічні сходинки, балюстрада якої прикрашалася вазами.
- Головне місце в парку займала друга тераса. Прямокутна в плані, вона була поділена на квадратні розрізні партери, а центр ділянки підкреслював невеликий фонтан. Налічувалося вісім розрізних партерів, в центрі яких стояли мармурові скульптури з Італії.
- Третя тераса мала щільні зелені насадження, прорізані діагональними просіками і слугувала як спрощений лабіринт для прогулянок. За третьою терасою насадили виноградник.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek16TDFwb2IzWnJkbUZmUTJGemRHeGxYeVV5T0hCc1lXNGxNamt1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZwb2IzWnJkbUZmUTJGemRHeGxYeVV5T0hCc1lXNGxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Вже в цьому саду є барокове прагнення вплинути на всі почуття відвідувача: його дивували квітковим комплексом мережевих партерів і фонтаном на терасі, зачіпали ерудицією скульптур італійських майстрів, восени пригощали власним виноградом. З двох терас саду відкривались далекі панорами околиць…
Розпланування парку було строго симетричне, центральна вісь побудови проходила крізь середину замку. Подібне розпланування мало всі ознаки палацово-паркового ансамблю, який щойно народився в майстернях ландшафтних архітекторів (садівників) Італії і Франції початку XVII століття. Найкращі зразки подібного планування вже існували на Віллі Джуліа (архітектор Віньола) чи на Віллі Альдобрандіні під Римом (арх. Джакомо делла Порта).
Через декілька років після розпланування парку його вигляд зафіксували на гравюрі, що надало можливість пізнати первинне розташування ансамблю і його складові частини. З багатьох причин замковий парк давно втратив свій первісний вигляд. Руйнації замку та італійського парку почалися ще в XVII столітті. Лише за сорокарічний період (1650—1690) парк руйнували тричі — у 1650, 1672 та 1688 роках. Але його встигали відновити. Остаточно бароковий парк зник в буремному XX столітті.
Всі риси розвиненого саду бароко мав замковий сад у Жовкві — розпланування на головній осі ансамблю, тераси, мережеві партери. Сад нині не існує, потребує відновлення за збереженим історичним планом.
Вишукане, ускладнене розпланування було притаманно і саду бароко біля замку в селищі Ляшки Муровані. Асиметрична ділянка була талановито обіграна садівником, що дозволило на пристосованій земельній ділянці створити надзвичайний зразок саду з декількома осями побудови, з різноманітними елементами, притаманними садам Франції і навіть з власним театром просто неба. Сад і замок роду Мнішеків були знищені вояками Росії.
- Сад бароко, Ляшки Муровані
- Ляшки Муровані, театр просто неба в парку.
Унікальне розпланування мав і сад бароко з фонтанами в Кристінополі (за часів СРСР перейменований на Червоноград). Сад був остаточно знищений, перепланований та забудований стадіоном.
До зразків садів пізнього бароко в Україні належить сад в колишньому капуцинів біля замку Олесько. Автор проекту монастиря — архітектор з Поділля .
Будівництво тривало у 1737—1739 роках. В комплексі головував костел. Мур до трьох метрів заввишки оточував монастирський двір, поземний план якого нагадував тринавну одноапсидну церкву, де був головний вівтар і чотири каплиці. На місцях вівтарів в саду побудували п'ять мурованих каплиць. За осями монастиря зробили паркові стежки. В саду були стрижені шпалери, партер (сад), два басейни з водою. Дещо суворі зовнішні форми монастиря без пишного декору, хвилястих фасадів і колон були вдало доповнені садовими рослинами (серед яких були і лікарські), фруктовими деревами. Перед фасадом костелу скульптор Леблан встановив три кам'яні скульптури святих, яким притаманні риси рококо. Вистріжені рослини, скульптури на хвилястих постаментах і риси рококо в скульптурах — ознаки пізнього бароко, більш притаманні світському палацу з регулярним садом, ніж монастирю.
Збережене планування саду, скульптури на барокових постаментах і невеликі розміри саду надали можливість відреставрувати бароковий сад і можливість повернути йому вигляд, наближений до первісного. Комплекс архітектурних споруд монастиря використовується Львівською галереєю мистецтв.
Наприкінці 1590-х років райця Львова Йоган Шольц-Вольфович заклав на своєму підміському лані сад, який його зять Антоніо Масаріо переробив на італійський терасний регулярний парк і подарував місту. Цей найдавніший міський парк України до сьогодні прикрашає місто, як парк імені Івана Франка.
Друга хвиля створення садів бароко була ініційована російськими поміщиками на Лівобережній Україні наприкінці 18 ст. Але ці сади мали обмежене поширення і невелике за площею розпланування (залишки саду бароко в садибі Хомутець, Полтавська область). Грандіозне розпланування саду барокового типу в Києві поблизу сучасного Маріїнського палацу (проект саду Д. Фока 1748 року .) не було здійснене через несиметричну ділянку, багату рівчаками (що потребувало зачних капіталовкладень і було відхилено), і швидку зміну моди на сади пейзажного типу.
Перелік барокових садів на землях України
- Італійський парк (Підгірці)
- Замковий сад (Жовква)
- Святоюрський парк (Сад собору святого Юра, Львів)
- Сад бароко, Ляшки Муровані
- сад бароко Вишнівецького замку в межах бастіонів фортеці (відомий за планами 18 ст., перепланований на пейзажний парк)
- Хомутець, садиба Муравйових-Апостолів, Полтавська область, Миргородський район
Пейзажні парки і паркобудівник Деніс Макклер
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTDB0cFpYWmZSMjlzYjNOcGFYWnphMkZmVUhWemRIbHVYekEzTURZek1DNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RTMmxsZGw5SGIyeHZjMmxwZG5OcllWOVFkWE4wZVc1Zk1EY3dOak13TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Нерівномірність розвитку різних держав у XVII—XVIII століттях призвела до занепаду Іспанії, підвищенню Голландії і Франції. В тіні цих процесів визрівала могутня державність Британії, що наприкінці XVIII і в XIX столітті стане домінувати в Європі і світі.
Пошуки свого, незапозиченого з континенту Європа, до якого англійці відносились досить підозріло, найбільше відбилися в паркобудівництві і призвели до появи саду англійського типу. Всі різновиди пейзажних парків в Європі неправильно називають англійськими, хоча вони теж мали національні особливості, але малопомітні в порівнянні з національними садами бароко.
Першими майстрами пейзажних парків Британії стануть Вільям Кент (1684—1748), Чарльз Бріджмен. У XVIII столітті їх справу продовжили Ланселот Браун (1715—1783) і уславлений Хамфрі Рептон (1752—1818). Провідником пейзажних парків на землях України був Деніс Макклер (більш відомий як Діонісій Міклер, 1762–1853).
Макклер упорядкував близько п'ятдесяти (50) парків. Серед них вирізняються парки у Млинові, Порицьку, Боремлі, Здовбиці, [pl], Підлужному, Колодному, Чернятині, Малинчанах, Сетничанах, вже згаданий Ботанічний сад у Кременці. На жаль тільки мала частина цих парків збереглася донині, як то, наприклад, Кременецький ботанічний сад, Новоселицький парк, Полонський парк, Самчиківський парк, Чернятинський дендрологічний парк.
- Дуб-трійця в Хомутецькому парку
- Хомутець. Подвір'я палацу Муравйових-Апостолів
-
- Стрийський парк, Львів.
- Нижня частина Стрийського парку, Львів.
- Парк Масандрівського палацу, Крим.
-
- Чавунна ваза «Течія людського життя» (1839 р.). Парк імені Івана Франка (Львів)
- Альтанка-ротонда (початок XIX ст.) Парк імені Івана Франка (Львів)
«Оссіановські» парки — Софіївка та Алупкинський парк Воронцовського палацу в Криму
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEzTDA5emMybGhibk5mVTJOb2QyRnVaVzVuWlhOaGJtY3VhbkJuTHpJd01IQjRMVTl6YzJsaGJuTmZVMk5vZDJGdVpXNW5aWE5oYm1jdWFuQm4uanBn.jpg)
Оссіан — легендарний герой і бард кельтського епосу нібито третього століття нашої ери. Мешкав в давнину на території Шотландії. Він мав статус полководця і був сином Фінгала, керівника пільгового військового загону фіанна. Ім'я старовинного героя і талановитого поета відкрив для щотландців і англійців поет Джеймс Макферсон. Літературна Британія прийшла в захват від відкриття національного поета рівня Гомера. Аби дізнатись більше, в Британії розпочали кампанію збору грошей, котрі передали Макферсону для продовження перекладів. Поезія Оссіана була повна суму про минулу молодість і минулі події. Від Макферсона почали вимагати оригінали, з яких той ніби зробив переклади. Але той обмежувався обіцянками і постійно зволікав. Здивування викликало все — відсутність згадок про Оссіана в літописах, несподіване відкриття в середині XVIII століття, прихована моноплія Макферсона на володіння якимись утаємниченими рукописами. Вимоги були обірвані подорожжю Макферсона в Америку та ранньою смертю у власній садибі після повернення. Тоді і пішли перші чутки про чергову літературну містифікацію.
Однак, Оссіан, його легендарна біографія та дика поезія стануть культурним феноменом в Європі. Він — герой декількох картин і гравюр західноєвропейських художників (Миколай Абрагам Абільгор, «Сліпий Оссіан», Ан-Луї Жироде де Русі-Тріозон, «Оссіан приймає душі загиблих патріотів Франції», 1801 р.) Над перекладами нібито старовинних поем працювали російські поети Г. Державін, М. Карамзін, Є. Баратинський, К. Батюшков, М. Гнедич, що перекладав на російську Гомера… На Оссіна була справжня мода. Було створено декілька парків, котрі нібито ілюстрували дикуваті поеми Оссіана. До типу цих парків належали також — Монрепо під містом Виборг, Софіївка під Уманью та Алупкинський парк в Криму.
Дива і спрощення в Качанівці
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDFaaGMzbHNYMU5vZEdWeWJtSmxjbWRmTFY5VWFHVmZSWE4wWVhSbFgyOW1YMGh5ZVdodmNtbHBYMVJoY201dmRuTnJlV2xmYVc1ZlMyRmphR0Z1YVhacllWOHRYekU0TXpjdWFuQm5Mekl3TUhCNExWWmhjM2xzWDFOb2RHVnlibUpsY21kZkxWOVVhR1ZmUlhOMFlYUmxYMjltWDBoeWVXaHZjbWxwWDFSaGNtNXZkbk5yZVdsZmFXNWZTMkZqYUdGdWFYWnJZVjh0WHpFNE16Y3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Качанівка — зразок великого палацово-паркового ансамблю, котрий пройшов всі етапи від бароко XVIII століття до радянського історико-культурного заповідника часів СРСР.
Засновник барокового ще ансамблю — російський військовий губернатор провінції Україна Рум'янцев-Задунайський Петро Олександрович. За його наказом тут виникає палац за проектом московського архітектора Карла Бланка. Реалізував проект (і сад при ньому) архітектор Максим Мосципанов. Швидкі зміни володарів і мод призвели до перебудов в період 1808—1824 років. Палац і парк Рум'янцева швидко втрачають барокові риси : в парку від бароко залишають лише осьову побудову ансамблю, а сам палац набуває рис пізнього класицизму. Два його головні фасади прикрасили колонними портиками. Лише елементи регулярного розпланування зберігали між палацом та садибною церквою. Південно-західна частина парку набула пейзажних рис. Минуле ще нагадували сходинки до Майорського ставка і залишки мармурових скульптур, котрі не бережуть і втрачають. Перебудови здійснив молодий архітектор П. Дубровський, виученик Матвія Казакова та Д. Жилярді — і знову з Москви (за даними дослідників Новгородцева та ін., 1976). Пізніше П. Дубровський стане помічником чернігівського губернського архітектора і працюватиме над ансамблями в Сокиринцях та в Дегтярях.
Новий етап формування парку почався з 1824 року, коли черговим володарем садиби став Г. Тарновський. Він збільшив парк до 600 гектарів і дав гроші на нове його облаштування.
1973 — дирекція туберкульозного санаторію, яка займала тоді садибу, звернулася до інституту «Укрпроектреставрація» з проханням провести обстеження палацово-паркового комплексу і виконати реставраційні роботи задля збереження пам'ятки історії і культури. Фахівці інституту під керівництвом архітектора-реставратора провели обстеження споруд комплексу і розробили програму реставраційних робіт. Згодом, до 1981 року, садибний комплекс використовували в оздоровчо-лікувальних цілях. Протягом тих десятиліть палацово-парковий ансамбль приходив у запустіння, руйнувався, втрачав свою колишню велич і красу.
На тлі десятків поруйнованих садиб і парків України, ансамбль в Качанівці на початок 21 ст. відносно збережений, незважаючи на спрощення і втрати. Ансамбль таки стане радянським історико-культурним заповідником з невеликою заповідною зоною (шістдесят п'ять га) та охоронною зоною з водоймами та лісопарковою зоною.
Охоронні зони в Качанівці вкрай необхідні. Бо водна система Качанівки (ставки Великий, Майорський та Верхній площею понад 100 га) належать до найбільших в Україні та в Росії. Водна система Качанівки перебільшує аналогічні в Софіївці (Умань) та в Тростянці і майже дорівнює водній системі навколо уславленого Великого Гатчинського палацу.
Історичні парки і сади в Криму
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDAxaGMyRnVaSEpwZG5OcmVXbGZVR0ZzWVdObFh5VXlPRWRoY21SbGJpVXlPUzVxY0djdk5qQXdjSGd0VFdGellXNWtjbWwyYzJ0NWFWOVFZV3hoWTJWZkpUSTRSMkZ5WkdWdUpUSTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
На зламі XX—ХХІ століть стало зрозуміло, що найбільш збереженими і різноманітними історичними садами і парками в Україні «володіє» південне узбережжя Криму. Сади європейського типу були закладені тут в добу панування в Криму Російської імперії та панування пейзажних парків. Нібито єдина стилістика (пейзажний парк) не стала в перешкоді для створення декоративних садів за індивідуальними планами (Парк Суук-Су, Гаспра, Дюльбер, Лівадія, Ореанда, Тесселі, Місхор. На їх розпланування вплинули розміри земельних ділянок, фінансовий стан володарів, пропорції використання місцевих та завезених рослинних форм. На склад паркових композицій в Криму впливала і активна діяльність Нікітського ботанічного саду.
На створення садів і парків на південному узбережжі Криму вплинуло декілька факторів. Серед важливих - вузькі земельні ділянки, небагаті ґрунти, відсутність річок і дефіцит прісної води. Тим не менше ці обмеження вдало обходили створенням терас в сполученні з пейзажним розплануванням, використанням як місцевих, так і завезених рослин, середземноморських, вічнозелених, зі значними декоративними якостями. В перший період паркобудування орієнтувались на уславлені зразки і переносили в Крим засоби високоякісного декорування, не оминаючи і антикварні речі (італійські старовинні рельєфи і мармурові скульптури, невеликі фонтани тощо.) На другому етапі (у другій половині XIX століття) Крим перетворюють на низку буржуазних курортів, куди приїздить пересічна громада в прагненні підлікуватись, позбавитись нудьги та розважитись. В паркобудівництво та кримську архітектуру прийшла еклектика, а парки стають примітивними композиціями та колекціями дерев і кущів, які спромоглися придбати. Більшість парків не досягала якісного рівню, заданого Алупкинським парком М. С. Воронцова. Винятком були лише парк Масандрівського палацу та парк в Лівадії. Всі недоліки і якості буржуазного парку на курорті притаманні парку в Гурзуфі.
Так, широкі фінансові можливості графа Воронцова М. С. дозволили як використати проект іноземного архітектора для побудови власного палацу (Едвард Блор), так і використати низку тропічних та екзотичних рослин в парку (пальмова алея, ліванський кедр, платан, магнолія Суланжа, гліцинія, самшит і навіть чилійська араукарія). Алупкинський парк закладав садівник-німець Карл Кебах. Справу Кебаха продовжили садівники Бишкович та Іван Галущенко.
- Магнолія Суланжа, квіти
- Кипариси в Алупкинському парку.
-
- Пальми в Алупкинському парку.
- Парк біля Гурзуфської скелі.
Засновником садиби і парку в Гурзуфі був генерал-губернатор Арман Рішельє. 1808 року він придбав тут ділянку у 140 га на захід від татарського поселення. Приблизно тоді ж був вибудований і його двоповерховий особняк. Первісно земельна ділянка мала невеликий ліс та плодові сади. Перетворення ділянки на курорт зменшувало плодові сади і збільшувало декоративний парк. Обводненню слугувала невелика норовиста річка Авунда. Парк декілька разів переплановують і збагачують новими деревами і кущами. Благоустрій відбивається у створенні нових ділянок, в побудові терас і балюстрад, альтанок, житлових корпусів. Доріжки і стежки парку опоясують головний схил і ведуть до набережної. Серед споруд в парку — фонтани, один із який купець Губонін привіз з-за кордону. Цей фонтан («Богиня ночі»), субтропічна рослинність та Оранжерея мали нагадувати буржуазним відвідувачам закордонні курорти. В парку — низка кущів і високих дерев, серед яких пірамідальні кипариси, італійські пінії, кедри, магнолії. Останні допомагають якось вводити в буржуазну історичну забудову нові багатоповерхові споруди підрадянського періоду, різні за стилями.
На відміну від багатьох садиб і парків Криму, що розташовані на узбережжі, палац і парк Масандри розпланували на гірському схилі вище за всі інші і далі від узбережжя. Його розпланували на терасах в формах стриманого французького бароко доби Луї XIII. Парк має характерну війсьову побудову, притаманну паркам французького типу XVII століття, визначні зразки яких дав Андре Ленотр.
- Найменша з терас — перша, що прилягає до палацу. Вона прямокутна і насичена сходинками, балюстрадами, вазами і скульптурами сфінксів з жіночими головами, які полюбляли в парках Франції. Велика кількість скульптур перегукується з рясними оздобами палацу. Пологі сходи ведуть до другої тераси.
- Друга тераса більша за розмірами і прикрашена великим басейном з фонтаном. Водне дзеркало басейну слугує для мерехтливого відтворення рясних оздоб палацу, скульптур першої тераси і значно збагачує бароковий образ парку. Стрижені бічні кущі підсилюють схожість з регулярними садами XVII—XVIII століть.
- Третя тераса — це велика відкрита галявина, що слугує підмурками і переходом, необхідним для розгляду і спостережень вищих терас, насичених архітектурними і скульптурними елементами. Визначною особливістю парку були краєвиди моря, які відкривалися з верхньої тераси і відкритих галерей палацу.
- Декор підпорного муру в Масандрівському парку
- Сфінкс
- Секвої в Масандрівському парку
- Масандрівський палац, бічний фасад
Регулярна частина парку гармонійно поєднана з пейзажною частиною, що виникла раніше за 1880-ті роки. Ще 1822 року колишня володарка ділянки О. Наришкіна запросила сюди ландшафтного архітектора Карла Кебаха. Він і розпланував пейзажний парк, використавши місцеву діброву. Пейзажний парк Карла Кебаха зберігся і має площу 42 гектари. Незважаючи на деякі втрати в період воєн, палацово-парковий ансамбль добре зберігся. Він — філія Алупкинського палацово-паркового музею-заповідника.
Проблеми біологічного розмаїття та його збереження після низки катастроф
Вже в XIX столітті прогрес наукових досліджень почав формувати нове розуміння парків і новий погляд на їх створення і функції. Якщо напередодні садово-паркове мистецтво (особливо садибне, декоративне) перебільшено слугувало для дозвілля привілейованих станів, то у XIX столітті сади і парки позбавляються монополії аристократів і демократизуються. Виникають суто ботанічні сади, завдання яких збори і збільшення колекцій рослин, їх наукове дослідження та шляхи їх використання в державному господарстві і в промисловості. Широке використання рослинних ресурсів планети розпочалось ще в добу колоніалізму і досягло колосального розміру (видобуток соку каучуконосів, хлібне дерево, кавові плантації в Африці тощо). Розвинені капіталістичні держави за рахунок інтенсифікації використання рослин планети зміцнили власну військову і оборонну здатність, що сприяло також початку першої світової війні і новому перерозподілу земель і сфер впливу.
Важлива роль ботанічних садів і рослинних ресурсів держав щорічно збільшувалась через прискорення історичного розвитку і постійне зростання потреб в продовольстві, ліках та в рослинній сировині. Хижацьке промислове використання рослинних ресурсів призведе у XX столітті до значної втрати лісів, значних змін в рослинно-біологічному розмаїтті планети, загострило проблеми забруднення повітря, земель, річок і морів, океанів тощо.
За 200 років Австралія (до початку 2000 року) втратила 75 відсотків вологих тропічних лісів, 68 видів рослин, котрі ніде в світі не зустрічались…
Так, винищення тропічних лісів в Бразилії спонукало до швидкого заповнення спустошених лісових ділянок евкаліптами з Австралії, хоча це рослини іншої географічної зони. За межами Австралії це штучно створена найбільша після неї популяція евкаліптів на планеті. Тобто біологічне розмаїття штучно замінене монокультурою.
Насаджені евкаліпти і в посушливій Ефіопії, і в Колхіді на Кавказі. Завдяки евкаліптам осушені відомі з античності Понтійські болота під Римом, давній природний ареал лихоманок. Невивчена і неконтрольована інтродукція рослин (комах і тварин) в нові географічні зони призвела до низки екологічних катастроф.
Стало зрозуміло, що потреба в рослинах є не тільки у людей, а й у комах, птахів, риб, плазунів, ссавців. За висновками науковців, рослини важливіші для біосфери землі, ніж птахи чи люди як біологічний вид. Актуальності і негайного вирішення потребували проблеми екології, збереження, а потім і захисту людством і окремими державами всього комплексу природних екосистем.
- Ботанічні сади — також центри культурно-просвітницької роботи з населенням.
- Ботанічні сади стають майданами актуальних наукових досліджень і полігонами новітніх підходів до розв'язання проблем.
- Ботанічні сади — не розкіш і не забаганка багатіїв, а ознака зрілості держави, далекоглядності її уряду, ще одна ознака цивілізованої нації.
Ботанічні сади і дендрологічні парки в Україні
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0TDB0cFpYWmZRbTkwWVc1cFkyRnNSMkZ5WkdWdWMxOXNhV3hoWTNNdWFuQm5MelF3TUhCNExVdHBaWFpmUW05MFlXNXBZMkZzUjJGeVpHVnVjMTlzYVd4aFkzTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
За даними Цицина Російська імперія до 1916—1917 років мала близько 20 ботанічних садів.
- Національний дендрологічний парк «Софіївка». Він починався як унікальний садибний парк аристократа. Для його створення використали зусилля військового інженера і садівника Людвига Метцеля, тисяч кріпаків і тисяч рослин, аби створити палацово-парковий ансамбль на пустельній ділянці з валунами і майже без дерев.
За підтримку польського національно-визвольного повстання садиба Потоцьких 1831 року конфіскована в скарбницю Російської імперії. Палац Потоцьких перебудовують в Оранжерею, а парк на 100 років втрачає найменування «Софіївка». Він отримав назву Царицин сад. 1859 року віддалений від столиць імперії парковий ансамбль перетворюють на навчальні ділянки Імператорського головного училища садівництва. У 1889—1890 роках професор Пашкевич В. В. заклав тут перші ділянки дендропарку (арборетум). Площа деградованого садибного парку збільшена за рахунок Грекової балки, де створили лісовий розплідник. Лісопарк практично деградував упродовж 1917—1945 років. Значні руйнації прийшлися на німецько-радянську війну 1941—1945 років, коли були пошкоджені інженерні споруди, розбиті та пошкоджені скульптури, всі паркові споруди доведені до аварійного стану.
Лише 1945 року парку повернули історичну назву «Софіївка». Тут росте понад 2000 видів дерев і кущів (місцевих і екзотичних), серед них: таксодіум (кипарис болотний), сосна Веймутова, тюльпанове дерево, платан, гінкґо, смерека та багато інших. Колективом парку видано каталог рослин, в якому нараховується 1994 таксони, з них 1220 деревних і кущових порід та 774 трав'янистих рослин, в тому числі 25 таксонів ліщин, 24 — буків, 41 — ялин, 44 — ялівці, 100 — ліан, 320 — троянд, 57 — рододендронів, 376 — ґрунтопокривних та 98 — квіткових рослин. Колекційний фонд парку у 2007 році нараховував 3323 таксонів, з них: 546 деревних, 1557 кущових, 115 ліан, 1212 трав’янистих рослин, з них 914 інтродукованих та 246 аборигенних.
- Краснокутський дендропарк під містом Харків був практично першим закладом подібного типу (дендропарком) в Україні.
Його засновник — рідний брат Василя Каразіна (1773—1842), засновника Харківського університету, Іван Каразін (1780—1836). Дендропарк заснували 1809 року, тобто раніше за Тростянець та Веселі Боковенки. Палацовий комплекс в парку повністю відсутній. А архітектурні споруди в парку взагалі не відігравали значної ролі в його пейзажах. Невеликий за площею (13,6 га) він мав близько 70 видів іноземної флори на початок XX століття Краснокутський дендропарк успішно кліматизував низку дерев з Європи, віддалених кутків Росії і Америки. Тут зростають — сосна Веймутова, липа американська, платан західний, кедр сибірський, місцеві рослини тощо.
-
- Платан американський
- Граб звичайний
-
- Веселі Боковеньки (дендропарк) — чудовий і успішний приклад створення штучного лісу в посушливому степу в Україні. Нині це за сучасним адміністративним розподілом Кіровоградська область.
Дендропарк засновано 1894 року — в добу кризи садибної культури в Російській імперії та України в її складі. Дендропарк створено власником земельної ділянки, ним був Н. Л. Давидов, закоханий в ліси і парки. Географічно ділянка була на бідних ґрунтах та з перепадом температур в сімдесят шість (76) градусів на рік. Розуміючи, що сам не впорається, Давидов замовив проект майбутнього парку українському художнику І. В. Сталіславському-Падалці. Реалізовували проект відомий тоді садівник А. Е. Регель та лісовод А. Яцкевич. Фахівці упорались за 10 років, використавши досвід власних попередників в Красному Куті та в Тростянці. Невелику річку Боковеньки перетнули греблями і створили штучні ставки. Кількість видів рослин (дерев і кущів) досягала 250, тобто втричі перебільшувала колекцію Краснокутського дендропарку на площі 106 га. 1940 року Веселі Боковеньки приєднали до новоствореного заповідника. Наприкінці XX століття заповідник мав площу 500 га, де мали фруктові сади, дендрарій, плантації волоського горіха, лісопарк, ділянки неораного заповідного степу. Як і в Краснокутському дендропарку архітектурні споруди в парку взагалі не відігравали значної ролі в його пейзажах, а палац не будували взагалі.
- Парк Асканія-Нова був закладений у 1885—1887 роках. Його композиції створив пейзажист дю Френ. Умови існування для більшості дерев у степу на півдні України були і залишаються екстремальними (діапазон температур впродовж року сягає 70 °C. Взимку трапляються морози у -32°С.) Територія штучно створеного парку дорівнює 25 га. Через посушливо-степовий клімат — пейзажний парк поливний, створено і декілька штучних ставків. Головні породи дерев у парку — дуб, акація, тополя, яловець, сосна кримська, верба, в тому числі і вавилонська. Екзотичні рослини часто гинуть через морози взимку і посухи літом, тому заміняються.
Парк увійшов у державний заповідник, де також діброва, лісостеп, степові неорані ділянки, розплідники, експериментальні ділянки тощо. Парк не існує сам по собі. Для відвідин створена відповідна експозиційна зона — з галявинами, ставками, рослинами, що акліматизовані ще в старому ботанічному саду, створені і спортивні майданчики. Створені тут і штучні пагорби, верхівки яких слугують пунктами спостережень за краєвидами, тваринами заповідника, його птахами. А доступ у неораний степ — лише для науковців.
- Рябчик великий, або шаховий.
- Тюльпан Шренка навесні, ботанічний малюнок.
- Антилопа канна в Асканії Новій.
- Американський бізон і теля в степовій зоні заповідника.
Див. також
Примітки
- Русские сады и парки, 1987, с. 23—24.
- Русские сады и парки, 1987, с. 24.
- Путешествие антиохийскаго патриарха Макария, 1896, с. 42.
- Путешествие антиохийскаго патриарха Макария, 1896, с. 189.
- Поэзия садов, 1982.
- «Памятники градостоительства и архитектуры УССР», Киев, «Будивельник», Т № 3, 1985
- Русские сады и парки, 1987, с. 276—277.
- Русские сады и парки, 1987, с. 298.
- Волошин М. П. Парки Крыма. — Симферополь : Крым, 1964. — 160 с. (рос.)
- Дроботько Н. Коханий дарує Софії.... До 200-річчя заснування ландшафтного парку «Софіївка» (м. Умань) (1796—1996) // Українська культура. — № 9—10. — 1996. — С. 39—41.
- Русские сады и парки, 1987, с. 307.
- Бєлозеров С. Т. Асканія-Нова. — К., 1956.
Джерела
- Д. С. Лихачев. Поэзия садов: к семантике садово-парковых стилей / Библиография трудов Д. С. Лихачева. — 2-е изд., испр. и доп. — Ленинград : Наука, 1982. — 341 с. (рос.)
- «Памятники градостоительства и архитектуры УССР», Киев, «Будивельник», Т № 1-4, 1983–1986
- Вергунов А. П. Горохов В. А. Русские сады и парки. — Москва : Наука, 1987. — 418 с. (рос.)
- Павел Алеппский (архидиакон). Путешествие антиохийскаго патриарха Макария в Россию в половине XVII века. Описанное его сыном архидиаконом Павлом Аллепским (по рукописи Моск. Гл. Архива М-ва Иностранных Дел) (в 2 вып.). Вып. 1. От Алеппо до земли казаков / Павел Алеппский; пер. с арабского Муркоса Г. — Москва : Унив. тип, 1896. — 156 с. (рос.)
- Павел Алеппский (архидиакон). Путешествие антиохийскаго патриарха Макария в Россию в половине XVII века. Описанное его сыном архидиаконом Павлом Аллепским (по рукописи Моск. Гл. Архива М-ва Иностранных Дел) (в 2 вып.). Вып. 2. От Днестра до Москвы / Павел Алеппский; пер. с арабского Муркоса Г. — Москва : Унив. тип, 1897. — 202 с. (рос.)
- Я. І. Давиденко. Хомутецький парк // Мальовнича Полтавщина: Путівник по заповідниках і пам'ятках природи. — Харків : Прапор, 1982. — С. 36—39.
- Іван Родічкін, Ольга Родічкіна Старовинні маєтки України. — К.: Мистецтво, 2009. — С. 384: Маєток Потоцьких — Кристинопільський Версаль.
- І. П'ятківський Вишнівецький парк // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — 696 с. — .
- Старовинні маєтки України: Сади Вишнівецького замку
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Sadi i parki Ukrayini vidbitok istoriyi sadovo parkovogo mistectva na zemlyah Ukrayini vprodovzh dekilkoh stolit Pidgoreckij palac i park z povitrya foto mizh 1918 1939 rr Sosna italijska piniya Kiparisi i kedri Vodospad Alupkinskij park Voroncovskogo palacuSadi Kiyivskoyi RusiPo prijnyattyu hristiyanstva v Kiyivskij Rusi rozpovsyudzhennya otrimali sadi pri monastiryah Yim pereduvali mali sadi i gorodi she dohristiyanskoyi dobi Vidteper zustrilis dvi tradiciyi misceva ta inozemna vizantijska Vidomo sho pribuli chenci greki i vizantijske svyashenstvo brali aktivnu uchast v stvorenni yablunevih vishnevih i gorihovih sadiv v Kiyevo Pecherskomu monastiri Vzhe todi pochavsya pererozpodil sadovih dilyanok na likarski fruktovi dekorativni kvitkovi Monastirski sadi mali i kviti i dekorativni kushi zhovtij zhasmin i roslini dlya zhivih roslinnih parkaniv i okremi dilyanki z voloskim gorihom Vidomo sho chernec Antonij kotrij povernuvsya z palomnictva v Kiyiv zasnuvav 1051 roku pri monastiri sad Peresichna zemelna dilyanka primusila vzhe todi vikoristovuvati terasi ta shtuchne obvodnennya ta polivi cherez spekotni lita v Ukrayini ta posuhi Z XII stolittya vidomi sadi yak pri monastiryah tak i pri knyazhih dvorah v dekilkoh mistah Kiyivskoyi Rusi sered nih Chernigiv Galich Putivl Novgorod Siverskij Za tipom kiyivskih sadiv zakladali i sadi v Suzdali Volodimiri Muromi ale suvori zimi znachno obmezhuvali introdukciyu pivdennih roslin i derev na pivnochi Tutovi dereva tam vimerzali Dekorativnim malim sadam i palisadnikam nadavali pryamokutni formi z prostim hreshatim rozplanuvannyam z natyakom na hristiyansku simvoliku sho takozh spriyalo doglyadu i polivam Tradiciyu stvorennya sadiv na zemlyah Ukrayini ne perervali ni suspilni ni prirodni kataklizmi ni tragediyi ponevolennya Monastiri ukrayinskih zemel uslavilis vlasnimi sadami Tak v seredini XVII stolittya Kiyiv vidvidav patriarh Makarij z Antiohiyi Vin buv vrazhenij pobachivshi sered napivsilskoyi kiyivskoyi zabudovi sadi z kvitami vinogradnikami i fruktovimi derevami Patriarhu Makariyu navit zdalosya sho pri kozhnomu domi nache pri palacah stvoreno velikij sad a sered ogirkiv meshkanci rozvodili krokusi rutu ta riznomanitni gvozdiki Chiselni sadi opisani v Borispoli V mistechku Medvin zafiksuvali nizku z desyatka shtuchnih stavkiv vsi obsazheni verbami a na stavkah utvoreni mlini Sadi dovgo she ne mali rozpodilu na suto paradnu i suto fruktovu dilyanki yak dovgo ne bulo i skladnogo vishukanogo yih rozplanuvannya Uyavu pro sadi cogo periodu dayut simvolichni i sprosheni zobrazhennya na togochasnih ikonah na ridkisnih miniatyurah chi kilimah Italijske korinnya yevropejskih sadivDonato Bramante Rozplanuvannya sadu v dvori Belveder v Vatikani bl 1505 r Zahidnoyevropejski sadi mayut italijske korinnya Vzhe v sadah Starodavnogo Rimu znali pro figurne vistrizhennya roslin pro velike znachennya vodi v sadu strumki kanali fontani v sadah stavili skulpturi ta buduvali pervisni paviljoni V Serednovichchya sadi sprostili i za funkciyami i za rozplanuvannyam Najkrashi risi davnorimskih sadiv vidrodili italijci dobi vidrodzhennya Sadivnikom praktikom buv vzhe poet Franchesko Petrarka hocha sadi jogo chasu she zberigali sproshene rozplanuvannya Uskladnennya rozplanuvannya i navantazhennya novim zmistom prijshlo razom iz zvertannyam do landshaftnoyi arhitekturi visoko obdarovanih diyachiv Visokogo Vidrodzhennya Donato Bramante tak rekonstruyuvav vnutrishni dvori Vatikana sho z troh jogo teras mozhna bulo sposterigati za ceremoniyami v nizhnomu dvori Pobudova na yedinij osi simetriya velich proporciyuvannya parteri i shodinki sadiv Bramante spravili na suchasnikiv nadzvichajne vrazhennya Principi Donato Bramante buli tvorcho rozvinuti I vzhe novi rimski palaci ta zamiski pomeshkannya knyaziv cerkvi peretvoreni na palacovo parkovi ansambli Villa Madama Rafaelya Santi villa Dzhuliya Dzhakomo da Vinoli V grandiozni feyerichni ansambli peretvoreni italijski sadi v pomeshkannyah Ippolito d Yeste u rodini Aldobrandini Villa Aldobrandini sho pereduvali veletenskomu sadu v Versali Voni vidkrili dobu zahidnoyevropejskih vpliviv na sadivnictvo ta arhitekturu ukrayinskih zemel Barokovi sadi ukrayinskih zemelDokladnishe Zamok u Murovanomu Dokladnishe Palac Muravjovih Apostoliv Dokladnishe Homuteckij park Viglyad Pidgoreckogo zamku ta parku v 17 stolitti Gravyura Barokovi sadi pribuli v zahidni ukrayinski zemli z Rechi Pospolitoyi ta Italiyi v gotovih i stalih zrazkah i formah she u pershij polovini XVII stolittya Najkrashim sered nih buv Italijskij park Pidgirci Park italijskogo tipu vinik po zamovi koronnogo getmana Stanislava Konyecpolskogo 1592 1646 She 1633 roku toj pridbav stari fortifikacijni ukriplennya v Pidgircyah de rozpochav budivnictvo palacu na zalishkah forteci dobi Vidrodzhennya Unikalnij park bilya palacu z pivnochi rozplanuvav landshaftnij arhitektor italiyec z Rimu im ya yakogo vstanoviti ne vdalosya Park rozplanuvali z pivnichnogo boku Zamku na troh terasah yak to bulo zazvichaj i v samij Italiyi Ce davalo zmogu povnogo oglyadu parku z verhnoyi terasi bilya pidmurkiv ta vikon zamku Persha terasa prilyagala do zamku i mala formu trapeciyi shirokim bokom povernutoyi do nizhnoyi terasi Tut rozmistili nevelikij parter sad z vizerunkami sho nagaduvali merezhivo Persha terasa mala arkadu pidporu nevelichke primishennya yakoyi nagaduvalo Grot vazhlivu prikmetu sadiv baroko Arkada nesla na sobi bichni shodinki balyustrada yakoyi prikrashalasya vazami Golovne misce v parku zajmala druga terasa Pryamokutna v plani vona bula podilena na kvadratni rozrizni parteri a centr dilyanki pidkreslyuvav nevelikij fontan Nalichuvalosya visim rozriznih parteriv v centri yakih stoyali marmurovi skulpturi z Italiyi Tretya terasa mala shilni zeleni nasadzhennya prorizani diagonalnimi prosikami i sluguvala yak sproshenij labirint dlya progulyanok Za tretoyu terasoyu nasadili vinogradnik Zamkovij sad Zhovkva Vzhe v comu sadu ye barokove pragnennya vplinuti na vsi pochuttya vidviduvacha jogo divuvali kvitkovim kompleksom merezhevih parteriv i fontanom na terasi zachipali erudiciyeyu skulptur italijskih majstriv voseni prigoshali vlasnim vinogradom Z dvoh teras sadu vidkrivalis daleki panorami okolic Rozplanuvannya parku bulo strogo simetrichne centralna vis pobudovi prohodila kriz seredinu zamku Podibne rozplanuvannya malo vsi oznaki palacovo parkovogo ansamblyu yakij shojno narodivsya v majsternyah landshaftnih arhitektoriv sadivnikiv Italiyi i Franciyi pochatku XVII stolittya Najkrashi zrazki podibnogo planuvannya vzhe isnuvali na Villi Dzhulia arhitektor Vinola chi na Villi Aldobrandini pid Rimom arh Dzhakomo della Porta Cherez dekilka rokiv pislya rozplanuvannya parku jogo viglyad zafiksuvali na gravyuri sho nadalo mozhlivist piznati pervinne roztashuvannya ansamblyu i jogo skladovi chastini Z bagatoh prichin zamkovij park davno vtrativ svij pervisnij viglyad Rujnaciyi zamku ta italijskogo parku pochalisya she v XVII stolitti Lishe za sorokarichnij period 1650 1690 park rujnuvali trichi u 1650 1672 ta 1688 rokah Ale jogo vstigali vidnoviti Ostatochno barokovij park znik v buremnomu XX stolitti Vsi risi rozvinenogo sadu baroko mav zamkovij sad u Zhovkvi rozplanuvannya na golovnij osi ansamblyu terasi merezhevi parteri Sad nini ne isnuye potrebuye vidnovlennya za zberezhenim istorichnim planom Vishukane uskladnene rozplanuvannya bulo pritamanno i sadu baroko bilya zamku v selishi Lyashki Murovani Asimetrichna dilyanka bula talanovito obigrana sadivnikom sho dozvolilo na pristosovanij zemelnij dilyanci stvoriti nadzvichajnij zrazok sadu z dekilkoma osyami pobudovi z riznomanitnimi elementami pritamannimi sadam Franciyi i navit z vlasnim teatrom prosto neba Sad i zamok rodu Mnishekiv buli znisheni voyakami Rosiyi Sad baroko Lyashki Murovani Lyashki Murovani teatr prosto neba v parku Unikalne rozplanuvannya mav i sad baroko z fontanami v Kristinopoli za chasiv SRSR perejmenovanij na Chervonograd Sad buv ostatochno znishenij pereplanovanij ta zabudovanij stadionom Do zrazkiv sadiv piznogo baroko v Ukrayini nalezhit sad v kolishnomu kapuciniv bilya zamku Olesko Avtor proektu monastirya arhitektor z Podillya Budivnictvo trivalo u 1737 1739 rokah V kompleksi golovuvav kostel Mur do troh metriv zavvishki otochuvav monastirskij dvir pozemnij plan yakogo nagaduvav trinavnu odnoapsidnu cerkvu de buv golovnij vivtar i chotiri kaplici Na miscyah vivtariv v sadu pobuduvali p yat murovanih kaplic Za osyami monastirya zrobili parkovi stezhki V sadu buli strizheni shpaleri parter sad dva basejni z vodoyu Desho suvori zovnishni formi monastirya bez pishnogo dekoru hvilyastih fasadiv i kolon buli vdalo dopovneni sadovimi roslinami sered yakih buli i likarski fruktovimi derevami Pered fasadom kostelu skulptor Leblan vstanoviv tri kam yani skulpturi svyatih yakim pritamanni risi rokoko Vistrizheni roslini skulpturi na hvilyastih postamentah i risi rokoko v skulpturah oznaki piznogo baroko bilsh pritamanni svitskomu palacu z regulyarnim sadom nizh monastiryu Zberezhene planuvannya sadu skulpturi na barokovih postamentah i neveliki rozmiri sadu nadali mozhlivist vidrestavruvati barokovij sad i mozhlivist povernuti jomu viglyad nablizhenij do pervisnogo Kompleks arhitekturnih sporud monastirya vikoristovuyetsya Lvivskoyu galereyeyu mistectv Naprikinci 1590 h rokiv rajcya Lvova Jogan Sholc Volfovich zaklav na svoyemu pidmiskomu lani sad yakij jogo zyat Antonio Masario pererobiv na italijskij terasnij regulyarnij park i podaruvav mistu Cej najdavnishij miskij park Ukrayini do sogodni prikrashaye misto yak park imeni Ivana Franka Druga hvilya stvorennya sadiv baroko bula inicijovana rosijskimi pomishikami na Livoberezhnij Ukrayini naprikinci 18 st Ale ci sadi mali obmezhene poshirennya i nevelike za plosheyu rozplanuvannya zalishki sadu baroko v sadibi Homutec Poltavska oblast Grandiozne rozplanuvannya sadu barokovogo tipu v Kiyevi poblizu suchasnogo Mariyinskogo palacu proekt sadu D Foka 1748 roku ne bulo zdijsnene cherez nesimetrichnu dilyanku bagatu rivchakami sho potrebuvalo zachnih kapitalovkladen i bulo vidhileno i shvidku zminu modi na sadi pejzazhnogo tipu Perelik barokovih sadiv na zemlyah UkrayiniItalijskij park Pidgirci Zamkovij sad Zhovkva Svyatoyurskij park Sad soboru svyatogo Yura Lviv Sad baroko Lyashki Murovani sad baroko Vishniveckogo zamku v mezhah bastioniv forteci vidomij za planami 18 st pereplanovanij na pejzazhnij park Homutec sadiba Muravjovih Apostoliv Poltavska oblast Mirgorodskij rajonPejzazhni parki i parkobudivnik Denis MakklerVid z Didorivskih stavkiv na Golosiyivsku pustin Golosiyivskij lisopark Kiyiv Nerivnomirnist rozvitku riznih derzhav u XVII XVIII stolittyah prizvela do zanepadu Ispaniyi pidvishennyu Gollandiyi i Franciyi V tini cih procesiv vizrivala mogutnya derzhavnist Britaniyi sho naprikinci XVIII i v XIX stolitti stane dominuvati v Yevropi i sviti Poshuki svogo nezapozichenogo z kontinentu Yevropa do yakogo anglijci vidnosilis dosit pidozrilo najbilshe vidbilisya v parkobudivnictvi i prizveli do poyavi sadu anglijskogo tipu Vsi riznovidi pejzazhnih parkiv v Yevropi nepravilno nazivayut anglijskimi hocha voni tezh mali nacionalni osoblivosti ale malopomitni v porivnyanni z nacionalnimi sadami baroko Pershimi majstrami pejzazhnih parkiv Britaniyi stanut Vilyam Kent 1684 1748 Charlz Bridzhmen U XVIII stolitti yih spravu prodovzhili Lanselot Braun 1715 1783 i uslavlenij Hamfri Repton 1752 1818 Providnikom pejzazhnih parkiv na zemlyah Ukrayini buv Denis Makkler bilsh vidomij yak Dionisij Mikler 1762 1853 Makkler uporyadkuvav blizko p yatdesyati 50 parkiv Sered nih viriznyayutsya parki u Mlinovi Poricku Boremli Zdovbici pl Pidluzhnomu Kolodnomu Chernyatini Malinchanah Setnichanah vzhe zgadanij Botanichnij sad u Kremenci Na zhal tilki mala chastina cih parkiv zbereglasya donini yak to napriklad Kremeneckij botanichnij sad Novoselickij park Polonskij park Samchikivskij park Chernyatinskij dendrologichnij park Dub trijcya v Homuteckomu parku Homutec Podvir ya palacu Muravjovih Apostoliv Novoselickij park Strijskij park Lviv Nizhnya chastina Strijskogo parku Lviv Park Masandrivskogo palacu Krim Centralnij park kulturi i vidpochinku imeni Sherbakova Doneck Chavunna vaza Techiya lyudskogo zhittya 1839 r Park imeni Ivana Franka Lviv Altanka rotonda pochatok XIX st Park imeni Ivana Franka Lviv Ossianovski parki Sofiyivka ta Alupkinskij park Voroncovskogo palacu v Krimu Slipij Ossian Hud Mikolaj Abragam Abilgor Ossian legendarnij geroj i bard keltskogo eposu nibito tretogo stolittya nashoyi eri Meshkav v davninu na teritoriyi Shotlandiyi Vin mav status polkovodcya i buv sinom Fingala kerivnika pilgovogo vijskovogo zagonu fianna Im ya starovinnogo geroya i talanovitogo poeta vidkriv dlya shotlandciv i anglijciv poet Dzhejms Makferson Literaturna Britaniya prijshla v zahvat vid vidkrittya nacionalnogo poeta rivnya Gomera Abi diznatis bilshe v Britaniyi rozpochali kampaniyu zboru groshej kotri peredali Makfersonu dlya prodovzhennya perekladiv Poeziya Ossiana bula povna sumu pro minulu molodist i minuli podiyi Vid Makfersona pochali vimagati originali z yakih toj nibi zrobiv perekladi Ale toj obmezhuvavsya obicyankami i postijno zvolikav Zdivuvannya viklikalo vse vidsutnist zgadok pro Ossiana v litopisah nespodivane vidkrittya v seredini XVIII stolittya prihovana monopliya Makfersona na volodinnya yakimis utayemnichenimi rukopisami Vimogi buli obirvani podorozhzhyu Makfersona v Ameriku ta rannoyu smertyu u vlasnij sadibi pislya povernennya Todi i pishli pershi chutki pro chergovu literaturnu mistifikaciyu Odnak Ossian jogo legendarna biografiya ta dika poeziya stanut kulturnim fenomenom v Yevropi Vin geroj dekilkoh kartin i gravyur zahidnoyevropejskih hudozhnikiv Mikolaj Abragam Abilgor Slipij Ossian An Luyi Zhirode de Rusi Triozon Ossian prijmaye dushi zagiblih patriotiv Franciyi 1801 r Nad perekladami nibito starovinnih poem pracyuvali rosijski poeti G Derzhavin M Karamzin Ye Baratinskij K Batyushkov M Gnedich sho perekladav na rosijsku Gomera Na Ossina bula spravzhnya moda Bulo stvoreno dekilka parkiv kotri nibito ilyustruvali dikuvati poemi Ossiana Do tipu cih parkiv nalezhali takozh Monrepo pid mistom Viborg Sofiyivka pid Umanyu ta Alupkinskij park v Krimu Diva i sproshennya v KachanivciDokladnishe Kachanivka nacionalnij istoriko kulturnij zapovidnik Sadiba Kachanivka hud V Shternberg Kachanivka zrazok velikogo palacovo parkovogo ansamblyu kotrij projshov vsi etapi vid baroko XVIII stolittya do radyanskogo istoriko kulturnogo zapovidnika chasiv SRSR Zasnovnik barokovogo she ansamblyu rosijskij vijskovij gubernator provinciyi Ukrayina Rum yancev Zadunajskij Petro Oleksandrovich Za jogo nakazom tut vinikaye palac za proektom moskovskogo arhitektora Karla Blanka Realizuvav proekt i sad pri nomu arhitektor Maksim Moscipanov Shvidki zmini volodariv i mod prizveli do perebudov v period 1808 1824 rokiv Palac i park Rum yanceva shvidko vtrachayut barokovi risi v parku vid baroko zalishayut lishe osovu pobudovu ansamblyu a sam palac nabuvaye ris piznogo klasicizmu Dva jogo golovni fasadi prikrasili kolonnimi portikami Lishe elementi regulyarnogo rozplanuvannya zberigali mizh palacom ta sadibnoyu cerkvoyu Pivdenno zahidna chastina parku nabula pejzazhnih ris Minule she nagaduvali shodinki do Majorskogo stavka i zalishki marmurovih skulptur kotri ne berezhut i vtrachayut Perebudovi zdijsniv molodij arhitektor P Dubrovskij viuchenik Matviya Kazakova ta D Zhilyardi i znovu z Moskvi za danimi doslidnikiv Novgorodceva ta in 1976 Piznishe P Dubrovskij stane pomichnikom chernigivskogo gubernskogo arhitektora i pracyuvatime nad ansamblyami v Sokirincyah ta v Degtyaryah Novij etap formuvannya parku pochavsya z 1824 roku koli chergovim volodarem sadibi stav G Tarnovskij Vin zbilshiv park do 600 gektariv i dav groshi na nove jogo oblashtuvannya Kachanivka Kopiya skulpturi XVII stolittya Alegoriya zimi P yera Legro starshogo 1973 direkciya tuberkuloznogo sanatoriyu yaka zajmala todi sadibu zvernulasya do institutu Ukrproektrestavraciya z prohannyam provesti obstezhennya palacovo parkovogo kompleksu i vikonati restavracijni roboti zadlya zberezhennya pam yatki istoriyi i kulturi Fahivci institutu pid kerivnictvom arhitektora restavratora proveli obstezhennya sporud kompleksu i rozrobili programu restavracijnih robit Zgodom do 1981 roku sadibnij kompleks vikoristovuvali v ozdorovcho likuvalnih cilyah Protyagom tih desyatilit palacovo parkovij ansambl prihodiv u zapustinnya rujnuvavsya vtrachav svoyu kolishnyu velich i krasu Na tli desyatkiv porujnovanih sadib i parkiv Ukrayini ansambl v Kachanivci na pochatok 21 st vidnosno zberezhenij nezvazhayuchi na sproshennya i vtrati Ansambl taki stane radyanskim istoriko kulturnim zapovidnikom z nevelikoyu zapovidnoyu zonoyu shistdesyat p yat ga ta ohoronnoyu zonoyu z vodojmami ta lisoparkovoyu zonoyu Ohoronni zoni v Kachanivci vkraj neobhidni Bo vodna sistema Kachanivki stavki Velikij Majorskij ta Verhnij plosheyu ponad 100 ga nalezhat do najbilshih v Ukrayini ta v Rosiyi Vodna sistema Kachanivki perebilshuye analogichni v Sofiyivci Uman ta v Trostyanci i majzhe dorivnyuye vodnij sistemi navkolo uslavlenogo Velikogo Gatchinskogo palacu Istorichni parki i sadi v KrimuDokladnishe Derzhavnij Nikitskij botanichnij sad UAAN Dokladnishe Voroncov Mihajlo Semenovich Park Masandrivskogo palacu regulyarna chastina bilya pidpornogo muru Na zlami XX HHI stolit stalo zrozumilo sho najbilsh zberezhenimi i riznomanitnimi istorichnimi sadami i parkami v Ukrayini volodiye pivdenne uzberezhzhya Krimu Sadi yevropejskogo tipu buli zakladeni tut v dobu panuvannya v Krimu Rosijskoyi imperiyi ta panuvannya pejzazhnih parkiv Nibito yedina stilistika pejzazhnij park ne stala v pereshkodi dlya stvorennya dekorativnih sadiv za individualnimi planami Park Suuk Su Gaspra Dyulber Livadiya Oreanda Tesseli Mishor Na yih rozplanuvannya vplinuli rozmiri zemelnih dilyanok finansovij stan volodariv proporciyi vikoristannya miscevih ta zavezenih roslinnih form Na sklad parkovih kompozicij v Krimu vplivala i aktivna diyalnist Nikitskogo botanichnogo sadu Na stvorennya sadiv i parkiv na pivdennomu uzberezhzhi Krimu vplinulo dekilka faktoriv Sered vazhlivih vuzki zemelni dilyanki nebagati grunti vidsutnist richok i deficit prisnoyi vodi Tim ne menshe ci obmezhennya vdalo obhodili stvorennyam teras v spoluchenni z pejzazhnim rozplanuvannyam vikoristannyam yak miscevih tak i zavezenih roslin seredzemnomorskih vichnozelenih zi znachnimi dekorativnimi yakostyami V pershij period parkobuduvannya oriyentuvalis na uslavleni zrazki i perenosili v Krim zasobi visokoyakisnogo dekoruvannya ne ominayuchi i antikvarni rechi italijski starovinni relyefi i marmurovi skulpturi neveliki fontani tosho Na drugomu etapi u drugij polovini XIX stolittya Krim peretvoryuyut na nizku burzhuaznih kurortiv kudi priyizdit peresichna gromada v pragnenni pidlikuvatis pozbavitis nudgi ta rozvazhitis V parkobudivnictvo ta krimsku arhitekturu prijshla eklektika a parki stayut primitivnimi kompoziciyami ta kolekciyami derev i kushiv yaki spromoglisya pridbati Bilshist parkiv ne dosyagala yakisnogo rivnyu zadanogo Alupkinskim parkom M S Voroncova Vinyatkom buli lishe park Masandrivskogo palacu ta park v Livadiyi Vsi nedoliki i yakosti burzhuaznogo parku na kurorti pritamanni parku v Gurzufi Tak shiroki finansovi mozhlivosti grafa Voroncova M S dozvolili yak vikoristati proekt inozemnogo arhitektora dlya pobudovi vlasnogo palacu Edvard Blor tak i vikoristati nizku tropichnih ta ekzotichnih roslin v parku palmova aleya livanskij kedr platan magnoliya Sulanzha gliciniya samshit i navit chilijska araukariya Alupkinskij park zakladav sadivnik nimec Karl Kebah Spravu Kebaha prodovzhili sadivniki Bishkovich ta Ivan Galushenko Magnoliya Sulanzha kviti Kiparisi v Alupkinskomu parku Palmi v Alupkinskomu parku Park bilya Gurzufskoyi skeli Zasnovnikom sadibi i parku v Gurzufi buv general gubernator Arman Rishelye 1808 roku vin pridbav tut dilyanku u 140 ga na zahid vid tatarskogo poselennya Priblizno todi zh buv vibudovanij i jogo dvopoverhovij osobnyak Pervisno zemelna dilyanka mala nevelikij lis ta plodovi sadi Peretvorennya dilyanki na kurort zmenshuvalo plodovi sadi i zbilshuvalo dekorativnij park Obvodnennyu sluguvala nevelika norovista richka Avunda Park dekilka raziv pereplanovuyut i zbagachuyut novimi derevami i kushami Blagoustrij vidbivayetsya u stvorenni novih dilyanok v pobudovi teras i balyustrad altanok zhitlovih korpusiv Dorizhki i stezhki parku opoyasuyut golovnij shil i vedut do naberezhnoyi Sered sporud v parku fontani odin iz yakij kupec Gubonin priviz z za kordonu Cej fontan Boginya nochi subtropichna roslinnist ta Oranzhereya mali nagaduvati burzhuaznim vidviduvacham zakordonni kurorti V parku nizka kushiv i visokih derev sered yakih piramidalni kiparisi italijski piniyi kedri magnoliyi Ostanni dopomagayut yakos vvoditi v burzhuaznu istorichnu zabudovu novi bagatopoverhovi sporudi pidradyanskogo periodu rizni za stilyami Park Masandrivskogo palacu Na vidminu vid bagatoh sadib i parkiv Krimu sho roztashovani na uzberezhzhi palac i park Masandri rozplanuvali na girskomu shili vishe za vsi inshi i dali vid uzberezhzhya Jogo rozplanuvali na terasah v formah strimanogo francuzkogo baroko dobi Luyi XIII Park maye harakternu vijsovu pobudovu pritamannu parkam francuzkogo tipu XVII stolittya viznachni zrazki yakih dav Andre Lenotr Najmensha z teras persha sho prilyagaye do palacu Vona pryamokutna i nasichena shodinkami balyustradami vazami i skulpturami sfinksiv z zhinochimi golovami yaki polyublyali v parkah Franciyi Velika kilkist skulptur peregukuyetsya z ryasnimi ozdobami palacu Pologi shodi vedut do drugoyi terasi Druga terasa bilsha za rozmirami i prikrashena velikim basejnom z fontanom Vodne dzerkalo basejnu sluguye dlya merehtlivogo vidtvorennya ryasnih ozdob palacu skulptur pershoyi terasi i znachno zbagachuye barokovij obraz parku Strizheni bichni kushi pidsilyuyut shozhist z regulyarnimi sadami XVII XVIII stolit Tretya terasa ce velika vidkrita galyavina sho sluguye pidmurkami i perehodom neobhidnim dlya rozglyadu i sposterezhen vishih teras nasichenih arhitekturnimi i skulpturnimi elementami Viznachnoyu osoblivistyu parku buli krayevidi morya yaki vidkrivalisya z verhnoyi terasi i vidkritih galerej palacu Dekor pidpornogo muru v Masandrivskomu parku Sfinks Sekvoyi v Masandrivskomu parku Masandrivskij palac bichnij fasad Regulyarna chastina parku garmonijno poyednana z pejzazhnoyu chastinoyu sho vinikla ranishe za 1880 ti roki She 1822 roku kolishnya volodarka dilyanki O Narishkina zaprosila syudi landshaftnogo arhitektora Karla Kebaha Vin i rozplanuvav pejzazhnij park vikoristavshi miscevu dibrovu Pejzazhnij park Karla Kebaha zberigsya i maye ploshu 42 gektari Nezvazhayuchi na deyaki vtrati v period voyen palacovo parkovij ansambl dobre zberigsya Vin filiya Alupkinskogo palacovo parkovogo muzeyu zapovidnika Problemi biologichnogo rozmayittya ta jogo zberezhennya pislya nizki katastrofVzhe v XIX stolitti progres naukovih doslidzhen pochav formuvati nove rozuminnya parkiv i novij poglyad na yih stvorennya i funkciyi Yaksho naperedodni sadovo parkove mistectvo osoblivo sadibne dekorativne perebilsheno sluguvalo dlya dozvillya privilejovanih staniv to u XIX stolitti sadi i parki pozbavlyayutsya monopoliyi aristokrativ i demokratizuyutsya Vinikayut suto botanichni sadi zavdannya yakih zbori i zbilshennya kolekcij roslin yih naukove doslidzhennya ta shlyahi yih vikoristannya v derzhavnomu gospodarstvi i v promislovosti Shiroke vikoristannya roslinnih resursiv planeti rozpochalos she v dobu kolonializmu i dosyaglo kolosalnogo rozmiru vidobutok soku kauchukonosiv hlibne derevo kavovi plantaciyi v Africi tosho Rozvineni kapitalistichni derzhavi za rahunok intensifikaciyi vikoristannya roslin planeti zmicnili vlasnu vijskovu i oboronnu zdatnist sho spriyalo takozh pochatku pershoyi svitovoyi vijni i novomu pererozpodilu zemel i sfer vplivu Vazhliva rol botanichnih sadiv i roslinnih resursiv derzhav shorichno zbilshuvalas cherez priskorennya istorichnogo rozvitku i postijne zrostannya potreb v prodovolstvi likah ta v roslinnij sirovini Hizhacke promislove vikoristannya roslinnih resursiv prizvede u XX stolitti do znachnoyi vtrati lisiv znachnih zmin v roslinno biologichnomu rozmayitti planeti zagostrilo problemi zabrudnennya povitrya zemel richok i moriv okeaniv tosho Za 200 rokiv Avstraliya do pochatku 2000 roku vtratila 75 vidsotkiv vologih tropichnih lisiv 68 vidiv roslin kotri nide v sviti ne zustrichalis Tak vinishennya tropichnih lisiv v Braziliyi sponukalo do shvidkogo zapovnennya spustoshenih lisovih dilyanok evkaliptami z Avstraliyi hocha ce roslini inshoyi geografichnoyi zoni Za mezhami Avstraliyi ce shtuchno stvorena najbilsha pislya neyi populyaciya evkaliptiv na planeti Tobto biologichne rozmayittya shtuchno zaminene monokulturoyu Nasadzheni evkalipti i v posushlivij Efiopiyi i v Kolhidi na Kavkazi Zavdyaki evkaliptam osusheni vidomi z antichnosti Pontijski bolota pid Rimom davnij prirodnij areal lihomanok Nevivchena i nekontrolovana introdukciya roslin komah i tvarin v novi geografichni zoni prizvela do nizki ekologichnih katastrof Stalo zrozumilo sho potreba v roslinah ye ne tilki u lyudej a j u komah ptahiv rib plazuniv ssavciv Za visnovkami naukovciv roslini vazhlivishi dlya biosferi zemli nizh ptahi chi lyudi yak biologichnij vid Aktualnosti i negajnogo virishennya potrebuvali problemi ekologiyi zberezhennya a potim i zahistu lyudstvom i okremimi derzhavami vsogo kompleksu prirodnih ekosistem Botanichni sadi takozh centri kulturno prosvitnickoyi roboti z naselennyam Botanichni sadi stayut majdanami aktualnih naukovih doslidzhen i poligonami novitnih pidhodiv do rozv yazannya problem Botanichni sadi ne rozkish i ne zabaganka bagatiyiv a oznaka zrilosti derzhavi dalekoglyadnosti yiyi uryadu she odna oznaka civilizovanoyi naciyi Botanichni sadi i dendrologichni parki v UkrayiniPanorama sho vidkrivayetsya vid buzkovoyi aleyi na Vidubickij monastir i livoberezhzhya Kiyeva Dokladnishe Kremeneckij botanichnij sad Dokladnishe Nacionalnij botanichnij sad imeni Mikoli Grishka NAN Ukrayini Dokladnishe Derzhavnij dendrologichnij park Oleksandriya NAN Ukrayini Dokladnishe Askaniya Nova zapovidnik Za danimi Cicina Rosijska imperiya do 1916 1917 rokiv mala blizko 20 botanichnih sadiv Nacionalnij dendrologichnij park Sofiyivka Vin pochinavsya yak unikalnij sadibnij park aristokrata Dlya jogo stvorennya vikoristali zusillya vijskovogo inzhenera i sadivnika Lyudviga Metcelya tisyach kripakiv i tisyach roslin abi stvoriti palacovo parkovij ansambl na pustelnij dilyanci z valunami i majzhe bez derev dd Za pidtrimku polskogo nacionalno vizvolnogo povstannya sadiba Potockih 1831 roku konfiskovana v skarbnicyu Rosijskoyi imperiyi Palac Potockih perebudovuyut v Oranzhereyu a park na 100 rokiv vtrachaye najmenuvannya Sofiyivka Vin otrimav nazvu Caricin sad 1859 roku viddalenij vid stolic imperiyi parkovij ansambl peretvoryuyut na navchalni dilyanki Imperatorskogo golovnogo uchilisha sadivnictva U 1889 1890 rokah profesor Pashkevich V V zaklav tut pershi dilyanki dendroparku arboretum Plosha degradovanogo sadibnogo parku zbilshena za rahunok Grekovoyi balki de stvorili lisovij rozplidnik Lisopark praktichno degraduvav uprodovzh 1917 1945 rokiv Znachni rujnaciyi prijshlisya na nimecko radyansku vijnu 1941 1945 rokiv koli buli poshkodzheni inzhenerni sporudi rozbiti ta poshkodzheni skulpturi vsi parkovi sporudi dovedeni do avarijnogo stanu Lishe 1945 roku parku povernuli istorichnu nazvu Sofiyivka Tut roste ponad 2000 vidiv derev i kushiv miscevih i ekzotichnih sered nih taksodium kiparis bolotnij sosna Vejmutova tyulpanove derevo platan ginkgo smereka ta bagato inshih Kolektivom parku vidano katalog roslin v yakomu narahovuyetsya 1994 taksoni z nih 1220 derevnih i kushovih porid ta 774 trav yanistih roslin v tomu chisli 25 taksoniv lishin 24 bukiv 41 yalin 44 yalivci 100 lian 320 troyand 57 rododendroniv 376 gruntopokrivnih ta 98 kvitkovih roslin Kolekcijnij fond parku u 2007 roci narahovuvav 3323 taksoniv z nih 546 derevnih 1557 kushovih 115 lian 1212 trav yanistih roslin z nih 914 introdukovanih ta 246 aborigennih Krasnokutskij dendropark pid mistom Harkiv buv praktichno pershim zakladom podibnogo tipu dendroparkom v Ukrayini dd Jogo zasnovnik ridnij brat Vasilya Karazina 1773 1842 zasnovnika Harkivskogo universitetu Ivan Karazin 1780 1836 Dendropark zasnuvali 1809 roku tobto ranishe za Trostyanec ta Veseli Bokovenki Palacovij kompleks v parku povnistyu vidsutnij A arhitekturni sporudi v parku vzagali ne vidigravali znachnoyi roli v jogo pejzazhah Nevelikij za plosheyu 13 6 ga vin mav blizko 70 vidiv inozemnoyi flori na pochatok XX stolittya Krasnokutskij dendropark uspishno klimatizuvav nizku derev z Yevropi viddalenih kutkiv Rosiyi i Ameriki Tut zrostayut sosna Vejmutova lipa amerikanska platan zahidnij kedr sibirskij miscevi roslini tosho Sosna sibirska Platan amerikanskij Grab zvichajnij sosna Vejmutova Veseli Bokovenki dendropark chudovij i uspishnij priklad stvorennya shtuchnogo lisu v posushlivomu stepu v Ukrayini Nini ce za suchasnim administrativnim rozpodilom Kirovogradska oblast dd Dendropark zasnovano 1894 roku v dobu krizi sadibnoyi kulturi v Rosijskij imperiyi ta Ukrayini v yiyi skladi Dendropark stvoreno vlasnikom zemelnoyi dilyanki nim buv N L Davidov zakohanij v lisi i parki Geografichno dilyanka bula na bidnih gruntah ta z perepadom temperatur v simdesyat shist 76 gradusiv na rik Rozumiyuchi sho sam ne vporayetsya Davidov zamoviv proekt majbutnogo parku ukrayinskomu hudozhniku I V Stalislavskomu Padalci Realizovuvali proekt vidomij todi sadivnik A E Regel ta lisovod A Yackevich Fahivci uporalis za 10 rokiv vikoristavshi dosvid vlasnih poperednikiv v Krasnomu Kuti ta v Trostyanci Neveliku richku Bokovenki peretnuli greblyami i stvorili shtuchni stavki Kilkist vidiv roslin derev i kushiv dosyagala 250 tobto vtrichi perebilshuvala kolekciyu Krasnokutskogo dendroparku na ploshi 106 ga 1940 roku Veseli Bokovenki priyednali do novostvorenogo zapovidnika Naprikinci XX stolittya zapovidnik mav ploshu 500 ga de mali fruktovi sadi dendrarij plantaciyi voloskogo goriha lisopark dilyanki neoranogo zapovidnogo stepu Yak i v Krasnokutskomu dendroparku arhitekturni sporudi v parku vzagali ne vidigravali znachnoyi roli v jogo pejzazhah a palac ne buduvali vzagali Park Askaniya Nova buv zakladenij u 1885 1887 rokah Jogo kompoziciyi stvoriv pejzazhist dyu Fren Umovi isnuvannya dlya bilshosti derev u stepu na pivdni Ukrayini buli i zalishayutsya ekstremalnimi diapazon temperatur vprodovzh roku syagaye 70 C Vzimku traplyayutsya morozi u 32 S Teritoriya shtuchno stvorenogo parku dorivnyuye 25 ga Cherez posushlivo stepovij klimat pejzazhnij park polivnij stvoreno i dekilka shtuchnih stavkiv Golovni porodi derev u parku dub akaciya topolya yalovec sosna krimska verba v tomu chisli i vavilonska Ekzotichni roslini chasto ginut cherez morozi vzimku i posuhi litom tomu zaminyayutsya dd Park uvijshov u derzhavnij zapovidnik de takozh dibrova lisostep stepovi neorani dilyanki rozplidniki eksperimentalni dilyanki tosho Park ne isnuye sam po sobi Dlya vidvidin stvorena vidpovidna ekspozicijna zona z galyavinami stavkami roslinami sho aklimatizovani she v staromu botanichnomu sadu stvoreni i sportivni majdanchiki Stvoreni tut i shtuchni pagorbi verhivki yakih sluguyut punktami sposterezhen za krayevidami tvarinami zapovidnika jogo ptahami A dostup u neoranij step lishe dlya naukovciv Ryabchik velikij abo shahovij Tyulpan Shrenka navesni botanichnij malyunok Antilopa kanna v Askaniyi Novij Amerikanskij bizon i telya v stepovij zoni zapovidnika Div takozhPortal Mistectvo Portal Sadi i parki Sad baroko Park Sadovo parkova skulptura Pam yatki sadovo parkovogo mistectva Paviljon Teatr prosto neba Perelik sadiv baroko UkrayiniPrimitkiRusskie sady i parki 1987 s 23 24 Russkie sady i parki 1987 s 24 Puteshestvie antiohijskago patriarha Makariya 1896 s 42 Puteshestvie antiohijskago patriarha Makariya 1896 s 189 Poeziya sadov 1982 Pamyatniki gradostoitelstva i arhitektury USSR Kiev Budivelnik T 3 1985 Russkie sady i parki 1987 s 276 277 Russkie sady i parki 1987 s 298 Voloshin M P Parki Kryma Simferopol Krym 1964 160 s ros Drobotko N Kohanij daruye Sofiyi Do 200 richchya zasnuvannya landshaftnogo parku Sofiyivka m Uman 1796 1996 Ukrayinska kultura 9 10 1996 S 39 41 Russkie sady i parki 1987 s 307 Byelozerov S T Askaniya Nova K 1956 DzherelaD S Lihachev Poeziya sadov k semantike sadovo parkovyh stilej Bibliografiya trudov D S Lihacheva 2 e izd ispr i dop Leningrad Nauka 1982 341 s ros Pamyatniki gradostoitelstva i arhitektury USSR Kiev Budivelnik T 1 4 1983 1986 Vergunov A P Gorohov V A Russkie sady i parki Moskva Nauka 1987 418 s ros Pavel Aleppskij arhidiakon Puteshestvie antiohijskago patriarha Makariya v Rossiyu v polovine XVII veka Opisannoe ego synom arhidiakonom Pavlom Allepskim po rukopisi Mosk Gl Arhiva M va Inostrannyh Del v 2 vyp Vyp 1 Ot Aleppo do zemli kazakov Pavel Aleppskij per s arabskogo Murkosa G Moskva Univ tip 1896 156 s ros Pavel Aleppskij arhidiakon Puteshestvie antiohijskago patriarha Makariya v Rossiyu v polovine XVII veka Opisannoe ego synom arhidiakonom Pavlom Allepskim po rukopisi Mosk Gl Arhiva M va Inostrannyh Del v 2 vyp Vyp 2 Ot Dnestra do Moskvy Pavel Aleppskij per s arabskogo Murkosa G Moskva Univ tip 1897 202 s ros Ya I Davidenko Homuteckij park Malovnicha Poltavshina Putivnik po zapovidnikah i pam yatkah prirodi Harkiv Prapor 1982 S 36 39 Ivan Rodichkin Olga Rodichkina Starovinni mayetki Ukrayini K Mistectvo 2009 S 384 Mayetok Potockih Kristinopilskij Versal I P yatkivskij Vishniveckij park Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J 696 s ISBN 966 528 197 6 Starovinni mayetki Ukrayini Sadi Vishniveckogo zamku