Станісла́в Конецпо́льський (також Конєцпольський, пол. Stanisław Koniecpolski; 9 лютого 1591 — 11 березня 1646) — польський шляхтич, воєначальник і державний діяч Речі Посполитої. Представник шляхетського роду Конецпольських гербу Побуг. Князь Священної Римської імперії (отримав князівський титул Священної Римської імперії з сином Олександром у 1637 році від Фердинанда ІІІ). Краківський каштелян (1633–1646). Великий гетьман коронний (1632–1646), сенатор. Польний гетьман коронний (1618–1632). Воєвода сандомирський з 1625, староста жарновецький з 1611, велюньський з 1607, барський з 1623, битовський з 1638, а також буський, переяславський, плоскирівський, стрийський і ковельський. Один з найкращих полководців Речі Посполитої. Переможець у битвах під Мартиновом (1624), [pl] (1627), Тшцяною (1629), Охматовим (1644). Представник репресивного щодо козаків напрямку в уряді Корони. Загикувався під час розмов.
Станіслав Конецпольський | |
---|---|
пол. Stanisław Koniecpolski | |
| |
Народився | 9 лютого 1591 Конецполь, Річ Посполита, нині Сілезьке воєводство, Польща |
Помер | 11 березня 1646 (55 років) Броди, Річ Посполита, нині Львівська область, Україна |
Країна | ![]() |
Національність | поляк |
Діяльність | воєначальник, меценат |
Alma mater | Ягеллонський університет |
Титул | князь Священної Римської імперії |
Посада | польний гетьман коронний[1], великий гетьман коронний[2], Краківський каштелян, Сандомирський воєвода, d, підстолій великий коронний[3], посол Сейму Речі Посполитої[d], барський староста[d], d, Q66190035?, d, d, Q66200923?, Q66201245?, Q66201303?, староста стрийський[d] і d |
Військове звання | гетьман великий коронний, польний коронний гетьман |
Конфесія | римо-католик |
Рід | Конецпольські |
Батько | Олександр Конецпольський |
Мати | Анна Срочицька |
Брати, сестри | Кшиштоф Конецпольський |
У шлюбі з | Катажина Жолкевська Кристина Любомирська Зофія Опалінська |
Діти | Олександр |
| |
|
Життєпис
Народився в Конецполі у 1592 році. Один з дев'яти дітей воєводи сєрадзького і подільського Олександра Конецпольського гербу Побуг і його дружини Анни зі . По батьковій лінії був нащадком знаменитого лицаря Завіші Чорного.
Близько 1600–1606 рр. навчався у Кракові, де 1603 р. разом з братом Яном Пшедбуром записався до Краківської Академії (тепер Яґеллонський університет). Разом з батьком брав участь в з'їзді рокошової шляхти 1606 р. в Стенжиці (батько відіслав його додому, щоб не брав участь у міжусобиці). 1607 р. батько передав йому Велюнське староство, що, через його молодий вік, викликало обурення шляхти.
Перше виконане важливе завдання — дипломатична місія у Франції, винагорода — посада підстолія коронного.
Початок військової кар'єри
Учасник польсько-московської війни 1609—1618 років. У 1610 році (разом з братом Пшедбуром, який був важко поранений і помер) як ротмістр власної корогви, а потім полковник брав участь у , де був включений до полків Потоцьких гербу Пилява. Поховав брата у Конецполі. У 1612 разом з королем Сигізмундом ІІІ Вазою вирушив у , де керував правим крилом у до Москви 12 жовтня 1611 і 3 вересня 1612 року. Також був під командою коронного гетьмана Станіслава Жолкевського в битві під Клушином. Після повернення став до лав кварцяного війська в Україні під командуванням С. Жолкевського, де отримав його симпатію. У 1614 році брав участь в боротьбі проти бунтівного війська, що повернулося з московських виправ. 17 травня 1614 (у 1615) року розбив конфедератів Карвацького разом з сином гетьмана С. Жолкевського Яном під Рогатином (гетьман довірив йому акцію проти колишніх конфедератів).
Польний коронний гетьман
Посаду отримав у 1617 або в 1618 роках за сприяння тестя С. Жолкевського. У 1620 році в битві під Цецорою керував правим крилом армії. Активно намагався приборкати наростаючий розвал дисципліни у війську під час відступу з-під Цецори. Біля кордону Речі Посполитої був зраджений молдавськими союзниками і взятий до турецької неволі, ув'язнений в Білгороді, замку Семи Башт (Єдикула, Гедикула) в Стамбулі. В 1623 році його було викуплено з неволі (зусиллями посла князя Кшиштофа Збаразького, який прибув до Стамбулу). До Корця для поховання привіз законсервоване в смолі тіло князя Самійла Корецького. Після повернення на батьківщину того ж року перебував у Теребовлі, брав участь у захисті (липень) від нападу татар. 6 лютого 1624 року розбив один загін татар під Шманьківцями, інший втік. 20 квітня 1624 року отримав перемогу над татарами Кантимира-мурзи під Мартиновим недалеко від Галича. Його підлеглим був Стефан Хмелецький.
1625 року командував польською армією, яка придушила козацьке повстання під проводом Жмайла. Незважаючи на деякі втрати в боях з козацьким військом під Цибульником та Куруковим озером, йому вдалося блокувати козацький табір та змусити козаків до мирної угоди. Був призначений королем одним з комісарів для укладення т. зв. Куруківської угоди. Козацька верхівка погодилась на вигідний для шляхетської Польщі Куруківський договір 6 листопада 1625 р., що нав'язав козакам ординації, обмежуючи кількість реєстру до 6 000 людей.
В 1626–1629 роках керував польськими військами, що боронили Королівську Прусію від шведів, на чолі яких стояв Густав ІІ Адольф. У квітні 1627 р. разом із найманцями з Мекленбурґа здобув перемогу над Густавом ІІ Адольфом у , а також здобув Пуцьк і Гнєв. Розбив 27 червня 1629 шведів в битві під Тшцяною. Після укладення перемир'я в Альтмарку (1629) повернувся в Україну, де в 1630 році придушив козацьке повстання під проводом Тараса Федоровича. Відомий жорстокими розправами з учасниками національно-визвольної боротьби в Україні.
Ченці-домініканці Києва освячували меч коронного гетьмана С. Конецпольського перед його походом за Дніпро. Меч обносили довкола костелу, якийсь час він перебував на вівтарі.
![]() | же то на поганство, на Русь, жебы ихъ выкоренити | ![]() |
Стосунки з Богданом Хмельницьким
Майбутній гетьман України з 1633 року перебував на службі Королівству Польському.
Здобувши «Мліївський ключ», С. Конецпольський вважав, що Суботів, де був хутір Б. Хмельницького, є їх володінням. На це останній відповідав:
![]() | Цього насправді немає у мліївських привілеях, бо старі мліївські привілеї у наших руках бували, добре знаємо, поки сягають ці ґрунти. | ![]() |
Веспасіян Коховський стверджував, що:
- С. Конецпольський з недовірою ставився до Б.Хмельницького як людини, «…готової на нове, з бунтівливим духом і з розумом, схильним до всього лихого»
- Б. Хмельницький висловився:
![]() | Збудоване руками можна руками зруйнувати | ![]() |
під час огляду Кодацької фортеці 1639 року.
За переказом Грондського, С. Конецпольський перед смертю жалкував, що покидає світ, коли Б. Хмельницький є живим; «боїться, щоб Річ Посполита не зазнала багато лиха, бо ніколи не було між козаками людини таких здібностей і розуму.» Літописець Натан Гановер стверджував, що коронний гетьман шукав нагод викрити Б. Хмельницького, але той берігся. Перед смертю С. Конецпольський доручив сину Олександру «знайти яке-небудь обвинувачення і зігнати зі світу».
Великий коронний гетьман
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkprTDA1aFozSnZZbVZyWDJobGRHMWhibUZmUzI5dWFXVmpjRzlzYzJ0cFpXZHZYM2RmUzI5dWFXVmpjRzlzZFM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFRtRm5jbTlpWld0ZmFHVjBiV0Z1WVY5TGIyNXBaV053YjJ4emEybGxaMjlmZDE5TGIyNXBaV053YjJ4MUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
1633 р. діяв на південному фронті, оберігаючи державні кордони від турецько-татарської агресії. Під час цієї кампанії влітку 1633 року здобув перемогу в битві над Сасовим Рогом, а 20-23 жовтня того року близько 11 тисяч польського війська (у тому числі 1250 запорожців під його командуванням відбило штурм близько 20 тис. солдатів Абази-паші на польський укріплений табір під Кам'янцем.
1635 року за його наказом на березі Дніпра збудовано фортецю Кодак. Командував польськими військами під час придушення повстання Павлюка 1637 р., повстання Острянина 1638 р.
У березні 1638 р. з'явився на сеймі, де до ніг короля кинув здобуті ворожі штандарти. Вимагав суворої кари для козаків, позбавлення їх прав, вважати їх «хлопами». 1638 р. хворів, тому не міг брати активнішу участь у придушенні козацьких повстань. 30 січня 1644 р. переміг татар в битві під Охматовом, з допомогою військ князя Яреми Вишневецького.
Подав до суду позов на спадкоємців Мартина Кампіана, стверджуючи, що Павло Кампіан був кріпаком Конецпольских.
Помер несподівано. Був похований наступного місяця в Бродах. Вартість похорону склала майже 100000 злотих. Альберт Станіслав Радзивілл записав, що під час церемонії трапився інцидент:
![]() | При погребі гетьмана у Бродах було сум'яття в костелі, коли в тисняві кінний лицар захотів зламати, згідно зі зичаєм, свій спис; переляканий кінь багатьох зранив копитами, і, вискочивши з костелу, перетнув усе місто. | ![]() |
Сім'я
Тричі був одружений. Перша дружина — молодша дочка Станіслава Жолкевського Катажина (Катерина) Шлюб — лютий 1615 року в Жовкові. . Разом з первістком Анджеєм померла через півтора року (згідно з новими джерелами, вона померла під час пологів разом з дитиною в 1619 р.).
Друга дружина — Кристина Любомирська, донька сандомирського старости Себастьяна Любомирського, молодша рідна сестра руського воєводи Станіслава Любомирського. Шлюб 1619 року, померла в червні 1645 року у Бродах. Син: Олександр.
Третя дружина — Зофія Опалінська (†1657), шлюбний договір був підписаний 16 січня 1646 року в Ритвянах — резиденції Лукаша Опалінського. Дорослих дітей не було.
Зофія Опалінська була відома своєю винятковою красою та елегантністю, але в той же час її вважали гордовитою та зарозумілою людиною, яка ставила високі сподівання до чоловіків. Її брат Кшиштоф Опалінський навіть стверджував, що її гордість настільки сувора, що більшої не може бути. Після того, як вона відхилила пропозиції кількох магнатів (зокрема, Людвіка Вейгера), здавалося, що їй судилося стати дівчиною. Вона погодилася лише вийти заміж за Станіслава Конєцпольського, який був на тридцять років старший за неї. Весілля пари відбулося 16 січня 1646 року, і гетьман з самого початку закохався в свою дружину.
Однак Конєцпольський був уже людиною немолодою і боявся, що він не задовольнить вимоги дружини, вона незабаром почне виставляти йому роги. Тож він почав тягнутися до різних трав, що зміцнювали потенцію, і афродизіаків, які тоді називали "заспокійливим". Гетьман помер через кілька неділь після одруження від заспокійливих засобів, через передозування, завершив своє життя.
Для Зофії Конєцпольської смерть чоловіка стала таким великим шоком, що вона не змогла взяти участь у похоронних церемоніях. Вона навіть думала піти в монастир, тому що не могла уявити життя з іншим чоловіком.
Нарешті 6 лютого 1651 року вона вийшла заміж за овдовілого князя Самуїла Корецького, який... помер через шість днів після весілля. Офіційно причиною його смерті стала незагоєна воєнна рана, але така ж раптова смерть другого чоловіка принесла Зофії репутацію «фатальної жінки», з якою її порівнюють у білоруських та українських народних піснях відьма і називалася «Лашка Диявол». Вона померла в 1657 році у віці приблизно 37 років.
- biblio2024
Магнат і меценат
Був багатим магнатом «кресовим» з величезними маєтками в Україні (зокрема, за податковими реєстрами, мав 1640 року в Київському воєводстві 1499 селянських господарств («димів»), у Брацлавському — 18 548). Король надав йому Барське та Ковельське староства.). Всього ж йому належало 170 міст і містечок, 740 сіл. Дбав про розширення інфраструктури на її теренах, піклуючись про господарський розвиток своїх володінь, де заснував шовкову мануфактуру, доходи якої приносили близько 500000 злотих щороку. Великі прибутки черпав зі ставків та рибальства.
Його головна резиденція була в Бродах (в 1629 р. отримав у власність половину міста з навколишніми селами як подарунок, другу половину купив за 500 000 злотих, де в 1633 р. було зведено фортецю голландського типу, а також розширено і захищено оборонними спорудами все місто. Його свояк та друг Альберт Станіслав Радзивілл «учащав» до резиденції гетьмана в Бродах на рубежі 1630-40-х років.
1633 року придбав Підгірці, де через відсутність місця в Бродах почав зводити палац для себе та родичів «на подив усьому королівству» — з фортифікаціями, крім того, оточений італійськими садами, а також палац у Варшаві.
В 1636 році врегулював конфлікт щодо меж олеського ключа (належав раніше Іванові Даниловичу) з селами, які входили до складу бродівського. 1643 року став власником Язловця, який з прилеглими селами купив у Анни Одживольської з Чурилів. 29 грудня 1643 в Барі видав грамоту-привілей для вірменів міста.
1633 року в Христини Зубрикової-Корженьовської купив у районі Тясмину Мліїв, Орловець, Тясмин (Смілу), Балаклій, Городище, Жаботин, частину Медведівки. 1645 у Степана Кохановського — Лебедин з різними урочищами.
У 1637 р. набув «Микулинецький ключ» від представника(ів) роду Зборовських, у 1641 — Лешнів у Катажини Харленської, доньки Мацея Лесньовського.
31 травня 1637 р. стараннями С. Конєцпольського у Бродах був відкритий навчальний заклад «Академія Брідська», у якій викладали професори Краківського університету.
Оцінка
Визнаний одним з найвидатніших полководців в історії Польщі, видатним командиром кінноти. Вмів чудово використовувати авангардні дії, щоб стримати і розбити ворога на зручному для себе терені. Найкращим прикладом цього були битви під Мартиновим, . Міг завдяки блискавичним маршам сконцентрувати декілька груп в одному місці і часі (битва під Чарним). Під Трстено показав, як захопити зненацька ворога на марші та знищити його частинами. Під Мартиновом продемонстрував, як належить вести наступально-оборонну битву, опираючись на табір.
Цінував зростаючу силу вогнепальної зброї, тому прагнув до збільшення кількості піхоти в коронній армії. Причинився до введення драгонії. Був гарячим прихильником будівництва військового флоту. Широко підтримував будівництво сучасних земляних фортифікацій голландського зразка.
У кінематографі
- Гетьман (2015) — фільм українського режисера Валерія Ямбурського
Примітки
- Urzędnicy centralni i nadworni Polski XIV-XVIII wieku / за ред. A. Gąsiorowski — Kórnik: Biblioteka Kórnicka, 1992. — С. 46. — 220 с. —
- Urzędnicy centralni i nadworni Polski XIV-XVIII wieku / за ред. A. Gąsiorowski — Kórnik: Biblioteka Kórnicka, 1992. — С. 43. — 220 с. —
- Urzędnicy centralni i nadworni Polski XIV-XVIII wieku / за ред. A. Gąsiorowski — Kórnik: Biblioteka Kórnicka, 1992. — С. 133. — 220 с. —
- Запорозьке козацтво. Розділ IX. // Володимир Голобуцький
- У старіших українських публікаціях — Конєцпольський → Див.: Грушевський М. Історія України-Руси. — Т. VIII. — Розділ II. — С. 7.; Крип'якевич І. Богдан Хмельницький… — С. 16—18, 67, 73—76.
- Barącz S. Pamiątki jazłowieckie… — S. 94.
- Рудницький С. Українські козаки… — С. 265.
- Czapliński W. Koniecpolski Stanisław h. Pobóg (ok.1594-1646)… — S. 523.
- Maciszewski J. Korecki Samuel h. Pogonia (ok. 1586—1622) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków, 1968. — T. XIV/1, zeszyt 60. — S. 61. (пол.)
- Щоденник походу проти запорізьких козаків // В. Щербак (упорядник, автор передмови). Коли земля стогнала. — К. : Наукова думка, 1995. — С. 398—399. — .
- Извлеченіе изъ козацкихъ лѣтописей / Отделъ І. Извѣстія лѣтописные // Сборникъ матеріаловъ для исторической топографіи Кіева и его окрестностей. — К. : типографія Е. Я. Федорова, 1874. — С. 39.
- Крип'якевич І. Богдан Хмельницький… — С. 50.
- Крип'якевич І. Богдан Хмельницький… — С. 47.
- Крип'якевич І. Богдан Хмельницький… — С. 47—48.
- Czapliński W. Koniecpolski Stanisław h. Pobóg (ok.1594-1646)… — S. 525.
- Czapliński W. Koniecpolski Stanisław h. Pobóg (ok.1594-1646)… — S. 526.
- Русина О. Українські сторінки біографії Альберта Станіслава Радзивілла… — С. 36—37.
- Lubomirscy (01) [ 25 травня 2015 у Wayback Machine.] (пол.)
- Barącz S. Wolne miasto handlowe Brody… — S. 26.
- Крип'якевич І. Богдан Хмельницький… — С. 15—16.
- Barącz S. Wolne miasto handlowe Brody. — Lwów : Drukarnia «Zakładu narodowego im. Ossolińskich», 1865. — 199 s. — S. 11. (пол.)
- Русина О. Українські сторінки біографії Альберта Станіслава Радзивілла… — С. 33.
- Bania Z. Pałac w Podhorcach // Rocznik Historii Sztuki. — 1981. — № XIII. — S. 102. (пол.)
- Андрусяк Н. Минуле Бучаччини / Бучач і Бучаччина. Історично-мемуарний збірник / ред. колегія Михайло Островерха та інші. — Ню Йорк — Лондон — Париж — Сидней — Торонто : НТШ, Український архів, 1972. — Т. XXVII. — С. 35.
- Barącz S. Pamiątki jazłowieckie… — S. 96.
- ''Barącz S. Rys dziejów ormiańskich. — Tarnopol : drukarnia Józefa Pawłowskiego, 1869. — S. 90. (пол.)
- . Архів оригіналу за 21 вересня 2014. Процитовано 21 серпня 2014.
- Leszniów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1884. — Т. V. — S. 176. (пол.) — S. 176. (пол.)
- Календар краєзнавчих дат Брідщини на 2017 рік// Брідські вісті. — Броди: січень 2017. — № 3 (6). — С.4
- Трейлер фільму «Гетьман»
Джерела
- Гайдай Л. Історія України в особах, термінах, назвах і поняттях. — Луцьк : Вежа, 2000.
- Конецпольський Станіслав // Довідник з історії України / За заг. ред. І. Підкови, Р. Шуста. — 2-ге вид., доопр. і доповн. — К. : Генеза, 2001. — Т. 5. — С. 339—440. — .
- Крип'якевич І. П. Богдан Хмельницький (видання друге, виправлене і доповнене). — Львів: «Світ», 1990. — 408 с. — .
- Мицик Ю. А. Конецпольський Станіслав // Енциклопедія історії України. — К. : Наукова думка, 2008. — Т. 5. — С. 23. — .
- Підкова І., Шуст Р. (редактори) Довідник з історії України. — К. : Генеза, 1993.
- Сікора Р. З історії польських крилатих гусарів. — К. : Дух і літера, 2012. — . .
- Рудницький С. Українські козаки / В. Щербак (упорядник, автор передмови). Коли земля стогнала. — К. : Наукова думка, 1995. — 432 с. — С. 219—279. — .
- Русина О. Українські сторінки біографії Альберта Станіслава Радзивілла // Український історичний журнал. — К., 2014. — № 4 (517) (лип.—серп.). — 240 с. — С. 27—49. — ISSN 0130-5247.
- Barącz S. Pamiątki jazłowieckie. — Lwów : Drukarnia «Zakładu narodowego im. Ossolińskich», 1862. — 230 s. (пол.)
- Barącz S. Wolne miasto handlowe Brody. — Lwów : Drukarnia zakładu narodowego im. Ossolińskich, 1865. — 199 s. — S. 11—36. (пол.)
- Czapliński W. Koniecpolski Stanisław h. Pobóg (ok.1594-1646) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków : Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1968. — T. XIII/4, zeszyt 59. — S. 523—527. (пол.)
- Koniecpol // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1883. — Т. IV. — S. 330. (пол.) — S. 330—331. (пол.)
- Mała Encyklopedia Wojskowa, 1967. — Wydanie I. (пол.)
- Niesiecki K. Korona polska przy złotej wolności starożytnymi wszystkich katedr, prowincji i rycerstwa klejnotami… — Lwów, 1738. — Т. 2. — 761 s. — S. 581—585. (пол.)
- Podhorodecki L. Stanislaw Koniecpolski ok. 1592—1646. — Warszawa : Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej, 1978. (пол.)
Посилання
- Резиденція Станіслава Конецпольського у Підгірцях на www.zamki-kreposti.com.ua (рос.)
Попередник Кшиштоф Оссолінський | ![]() | Воєвода сандомирський 1645-1646 | ![]() | Наступник |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Stanisla v Konecpo lskij takozh Konyecpolskij pol Stanislaw Koniecpolski 9 lyutogo 1591 15910209 11 bereznya 1646 polskij shlyahtich voyenachalnik i derzhavnij diyach Rechi Pospolitoyi Predstavnik shlyahetskogo rodu Konecpolskih gerbu Pobug Knyaz Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi otrimav knyazivskij titul Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi z sinom Oleksandrom u 1637 roci vid Ferdinanda III Krakivskij kashtelyan 1633 1646 Velikij getman koronnij 1632 1646 senator Polnij getman koronnij 1618 1632 Voyevoda sandomirskij z 1625 starosta zharnoveckij z 1611 velyunskij z 1607 barskij z 1623 bitovskij z 1638 a takozh buskij pereyaslavskij ploskirivskij strijskij i kovelskij Odin z najkrashih polkovodciv Rechi Pospolitoyi Peremozhec u bitvah pid Martinovom 1624 pl 1627 Tshcyanoyu 1629 Ohmatovim 1644 Predstavnik represivnogo shodo kozakiv napryamku v uryadi Koroni Zagikuvavsya pid chas rozmov Stanislav Konecpolskijpol Stanislaw KoniecpolskiNarodivsya 9 lyutogo 1591 1591 02 09 Konecpol Rich Pospolita nini Silezke voyevodstvo PolshaPomer 11 bereznya 1646 1646 03 11 55 rokiv Brodi Rich Pospolita nini Lvivska oblast UkrayinaKrayina Rich PospolitaNacionalnist polyakDiyalnist voyenachalnik mecenatAlma mater Yagellonskij universitetTitul knyaz Svyashennoyi Rimskoyi imperiyiPosada polnij getman koronnij 1 velikij getman koronnij 2 Krakivskij kashtelyan Sandomirskij voyevoda d pidstolij velikij koronnij 3 posol Sejmu Rechi Pospolitoyi d barskij starosta d d Q66190035 d d Q66200923 Q66201245 Q66201303 starosta strijskij d i dVijskove zvannya getman velikij koronnij polnij koronnij getmanKonfesiya rimo katolikRid KonecpolskiBatko Oleksandr KonecpolskijMati Anna SrochickaBrati sestri Kshishtof KonecpolskijU shlyubi z Katazhina Zholkevska Kristina Lyubomirska Zofiya OpalinskaDiti OleksandrGerb Mediafajli u VikishovishiZhittyepisNarodivsya v Konecpoli u 1592 roci Odin z dev yati ditej voyevodi syeradzkogo i podilskogo Oleksandra Konecpolskogo gerbu Pobug i jogo druzhini Anni zi Po batkovij liniyi buv nashadkom znamenitogo licarya Zavishi Chornogo Blizko 1600 1606 rr navchavsya u Krakovi de 1603 r razom z bratom Yanom Pshedburom zapisavsya do Krakivskoyi Akademiyi teper Yagellonskij universitet Razom z batkom brav uchast v z yizdi rokoshovoyi shlyahti 1606 r v Stenzhici batko vidislav jogo dodomu shob ne brav uchast u mizhusobici 1607 r batko peredav jomu Velyunske starostvo sho cherez jogo molodij vik viklikalo oburennya shlyahti Pershe vikonane vazhlive zavdannya diplomatichna misiya u Franciyi vinagoroda posada pidstoliya koronnogo Pochatok vijskovoyi kar yeri Uchasnik polsko moskovskoyi vijni 1609 1618 rokiv U 1610 roci razom z bratom Pshedburom yakij buv vazhko poranenij i pomer yak rotmistr vlasnoyi korogvi a potim polkovnik brav uchast u de buv vklyuchenij do polkiv Potockih gerbu Pilyava Pohovav brata u Konecpoli U 1612 razom z korolem Sigizmundom III Vazoyu virushiv u de keruvav pravim krilom u do Moskvi 12 zhovtnya 1611 i 3 veresnya 1612 roku Takozh buv pid komandoyu koronnogo getmana Stanislava Zholkevskogo v bitvi pid Klushinom Pislya povernennya stav do lav kvarcyanogo vijska v Ukrayini pid komanduvannyam S Zholkevskogo de otrimav jogo simpatiyu U 1614 roci brav uchast v borotbi proti buntivnogo vijska sho povernulosya z moskovskih viprav 17 travnya 1614 u 1615 roku rozbiv konfederativ Karvackogo razom z sinom getmana S Zholkevskogo Yanom pid Rogatinom getman doviriv jomu akciyu proti kolishnih konfederativ Polnij koronnij getman Posadu otrimav u 1617 abo v 1618 rokah za spriyannya testya S Zholkevskogo U 1620 roci v bitvi pid Cecoroyu keruvav pravim krilom armiyi Aktivno namagavsya priborkati narostayuchij rozval disciplini u vijsku pid chas vidstupu z pid Cecori Bilya kordonu Rechi Pospolitoyi buv zradzhenij moldavskimi soyuznikami i vzyatij do tureckoyi nevoli uv yaznenij v Bilgorodi zamku Semi Basht Yedikula Gedikula v Stambuli V 1623 roci jogo bulo vikupleno z nevoli zusillyami posla knyazya Kshishtofa Zbarazkogo yakij pribuv do Stambulu Do Korcya dlya pohovannya priviz zakonservovane v smoli tilo knyazya Samijla Koreckogo Pislya povernennya na batkivshinu togo zh roku perebuvav u Terebovli brav uchast u zahisti lipen vid napadu tatar 6 lyutogo 1624 roku rozbiv odin zagin tatar pid Shmankivcyami inshij vtik 20 kvitnya 1624 roku otrimav peremogu nad tatarami Kantimira murzi pid Martinovim nedaleko vid Galicha Jogo pidleglim buv Stefan Hmeleckij 1625 roku komanduvav polskoyu armiyeyu yaka pridushila kozacke povstannya pid provodom Zhmajla Nezvazhayuchi na deyaki vtrati v boyah z kozackim vijskom pid Cibulnikom ta Kurukovim ozerom jomu vdalosya blokuvati kozackij tabir ta zmusiti kozakiv do mirnoyi ugodi Buv priznachenij korolem odnim z komisariv dlya ukladennya t zv Kurukivskoyi ugodi Kozacka verhivka pogodilas na vigidnij dlya shlyahetskoyi Polshi Kurukivskij dogovir 6 listopada 1625 r sho nav yazav kozakam ordinaciyi obmezhuyuchi kilkist reyestru do 6 000 lyudej V 1626 1629 rokah keruvav polskimi vijskami sho boronili Korolivsku Prusiyu vid shvediv na choli yakih stoyav Gustav II Adolf U kvitni 1627 r razom iz najmancyami z Meklenburga zdobuv peremogu nad Gustavom II Adolfom u a takozh zdobuv Puck i Gnyev Rozbiv 27 chervnya 1629 shvediv v bitvi pid Tshcyanoyu Pislya ukladennya peremir ya v Altmarku 1629 povernuvsya v Ukrayinu de v 1630 roci pridushiv kozacke povstannya pid provodom Tarasa Fedorovicha Vidomij zhorstokimi rozpravami z uchasnikami nacionalno vizvolnoyi borotbi v Ukrayini Chenci dominikanci Kiyeva osvyachuvali mech koronnogo getmana S Konecpolskogo pered jogo pohodom za Dnipro Mech obnosili dovkola kostelu yakijs chas vin perebuvav na vivtari zhe to na poganstvo na Rus zheby ih vykoreniti Stosunki z Bogdanom Hmelnickim Majbutnij getman Ukrayini z 1633 roku perebuvav na sluzhbi Korolivstvu Polskomu Zdobuvshi Mliyivskij klyuch S Konecpolskij vvazhav sho Subotiv de buv hutir B Hmelnickogo ye yih volodinnyam Na ce ostannij vidpovidav Cogo naspravdi nemaye u mliyivskih privileyah bo stari mliyivski privileyi u nashih rukah buvali dobre znayemo poki syagayut ci grunti Vespasiyan Kohovskij stverdzhuvav sho S Konecpolskij z nedoviroyu stavivsya do B Hmelnickogo yak lyudini gotovoyi na nove z buntivlivim duhom i z rozumom shilnim do vsogo lihogo B Hmelnickij vislovivsya Zbudovane rukami mozhna rukami zrujnuvati pid chas oglyadu Kodackoyi forteci 1639 roku Za perekazom Grondskogo S Konecpolskij pered smertyu zhalkuvav sho pokidaye svit koli B Hmelnickij ye zhivim boyitsya shob Rich Pospolita ne zaznala bagato liha bo nikoli ne bulo mizh kozakami lyudini takih zdibnostej i rozumu Litopisec Natan Ganover stverdzhuvav sho koronnij getman shukav nagod vikriti B Hmelnickogo ale toj berigsya Pered smertyu S Konecpolskij doruchiv sinu Oleksandru znajti yake nebud obvinuvachennya i zignati zi svitu Velikij koronnij getman Nadgrobok S Konecpolskogo v Konecpoli 1633 r diyav na pivdennomu fronti oberigayuchi derzhavni kordoni vid turecko tatarskoyi agresiyi Pid chas ciyeyi kampaniyi vlitku 1633 roku zdobuv peremogu v bitvi nad Sasovim Rogom a 20 23 zhovtnya togo roku blizko 11 tisyach polskogo vijska u tomu chisli 1250 zaporozhciv pid jogo komanduvannyam vidbilo shturm blizko 20 tis soldativ Abazi pashi na polskij ukriplenij tabir pid Kam yancem 1635 roku za jogo nakazom na berezi Dnipra zbudovano fortecyu Kodak Komanduvav polskimi vijskami pid chas pridushennya povstannya Pavlyuka 1637 r povstannya Ostryanina 1638 r U berezni 1638 r z yavivsya na sejmi de do nig korolya kinuv zdobuti vorozhi shtandarti Vimagav suvoroyi kari dlya kozakiv pozbavlennya yih prav vvazhati yih hlopami 1638 r hvoriv tomu ne mig brati aktivnishu uchast u pridushenni kozackih povstan 30 sichnya 1644 r peremig tatar v bitvi pid Ohmatovom z dopomogoyu vijsk knyazya Yaremi Vishneveckogo Podav do sudu pozov na spadkoyemciv Martina Kampiana stverdzhuyuchi sho Pavlo Kampian buv kripakom Konecpolskih Pomer nespodivano Buv pohovanij nastupnogo misyacya v Brodah Vartist pohoronu sklala majzhe 100000 zlotih Albert Stanislav Radzivill zapisav sho pid chas ceremoniyi trapivsya incident Pri pogrebi getmana u Brodah bulo sum yattya v kosteli koli v tisnyavi kinnij licar zahotiv zlamati zgidno zi zichayem svij spis perelyakanij kin bagatoh zraniv kopitami i viskochivshi z kostelu peretnuv use misto Sim ya Trichi buv odruzhenij Persha druzhina molodsha dochka Stanislava Zholkevskogo Katazhina Katerina Shlyub lyutij 1615 roku v Zhovkovi Razom z pervistkom Andzheyem pomerla cherez pivtora roku zgidno z novimi dzherelami vona pomerla pid chas pologiv razom z ditinoyu v 1619 r Druga druzhina Kristina Lyubomirska donka sandomirskogo starosti Sebastyana Lyubomirskogo molodsha ridna sestra ruskogo voyevodi Stanislava Lyubomirskogo Shlyub 1619 roku pomerla v chervni 1645 roku u Brodah Sin Oleksandr Tretya druzhina Zofiya Opalinska 1657 shlyubnij dogovir buv pidpisanij 16 sichnya 1646 roku v Ritvyanah rezidenciyi Lukasha Opalinskogo Doroslih ditej ne bulo Zofiya Opalinska bula vidoma svoyeyu vinyatkovoyu krasoyu ta elegantnistyu ale v toj zhe chas yiyi vvazhali gordovitoyu ta zarozumiloyu lyudinoyu yaka stavila visoki spodivannya do cholovikiv Yiyi brat Kshishtof Opalinskij navit stverdzhuvav sho yiyi gordist nastilki suvora sho bilshoyi ne mozhe buti Pislya togo yak vona vidhilila propoziciyi kilkoh magnativ zokrema Lyudvika Vejgera zdavalosya sho yij sudilosya stati divchinoyu Vona pogodilasya lishe vijti zamizh za Stanislava Konyecpolskogo yakij buv na tridcyat rokiv starshij za neyi Vesillya pari vidbulosya 16 sichnya 1646 roku i getman z samogo pochatku zakohavsya v svoyu druzhinu Odnak Konyecpolskij buv uzhe lyudinoyu nemolodoyu i boyavsya sho vin ne zadovolnit vimogi druzhini vona nezabarom pochne vistavlyati jomu rogi Tozh vin pochav tyagnutisya do riznih trav sho zmicnyuvali potenciyu i afrodiziakiv yaki todi nazivali zaspokijlivim Getman pomer cherez kilka nedil pislya odruzhennya vid zaspokijlivih zasobiv cherez peredozuvannya zavershiv svoye zhittya Dlya Zofiyi Konyecpolskoyi smert cholovika stala takim velikim shokom sho vona ne zmogla vzyati uchast u pohoronnih ceremoniyah Vona navit dumala piti v monastir tomu sho ne mogla uyaviti zhittya z inshim cholovikom Nareshti 6 lyutogo 1651 roku vona vijshla zamizh za ovdovilogo knyazya Samuyila Koreckogo yakij pomer cherez shist dniv pislya vesillya Oficijno prichinoyu jogo smerti stala nezagoyena voyenna rana ale taka zh raptova smert drugogo cholovika prinesla Zofiyi reputaciyu fatalnoyi zhinki z yakoyu yiyi porivnyuyut u biloruskih ta ukrayinskih narodnih pisnyah vidma i nazivalasya Lashka Diyavol Vona pomerla v 1657 roci u vici priblizno 37 rokiv biblio2024 Magnat i mecenat Buv bagatim magnatom kresovim z velicheznimi mayetkami v Ukrayini zokrema za podatkovimi reyestrami mav 1640 roku v Kiyivskomu voyevodstvi 1499 selyanskih gospodarstv dimiv u Braclavskomu 18 548 Korol nadav jomu Barske ta Kovelske starostva Vsogo zh jomu nalezhalo 170 mist i mistechok 740 sil Dbav pro rozshirennya infrastrukturi na yiyi terenah pikluyuchis pro gospodarskij rozvitok svoyih volodin de zasnuvav shovkovu manufakturu dohodi yakoyi prinosili blizko 500000 zlotih shoroku Veliki pributki cherpav zi stavkiv ta ribalstva Jogo golovna rezidenciya bula v Brodah v 1629 r otrimav u vlasnist polovinu mista z navkolishnimi selami yak podarunok drugu polovinu kupiv za 500 000 zlotih de v 1633 r bulo zvedeno fortecyu gollandskogo tipu a takozh rozshireno i zahisheno oboronnimi sporudami vse misto Jogo svoyak ta drug Albert Stanislav Radzivill uchashav do rezidenciyi getmana v Brodah na rubezhi 1630 40 h rokiv 1633 roku pridbav Pidgirci de cherez vidsutnist miscya v Brodah pochav zvoditi palac dlya sebe ta rodichiv na podiv usomu korolivstvu z fortifikaciyami krim togo otochenij italijskimi sadami a takozh palac u Varshavi V 1636 roci vregulyuvav konflikt shodo mezh oleskogo klyucha nalezhav ranishe Ivanovi Danilovichu z selami yaki vhodili do skladu brodivskogo 1643 roku stav vlasnikom Yazlovcya yakij z prileglimi selami kupiv u Anni Odzhivolskoyi z Churiliv 29 grudnya 1643 v Bari vidav gramotu privilej dlya virmeniv mista 1633 roku v Hristini Zubrikovoyi Korzhenovskoyi kupiv u rajoni Tyasminu Mliyiv Orlovec Tyasmin Smilu Balaklij Gorodishe Zhabotin chastinu Medvedivki 1645 u Stepana Kohanovskogo Lebedin z riznimi urochishami U 1637 r nabuv Mikulineckij klyuch vid predstavnika iv rodu Zborovskih u 1641 Leshniv u Katazhini Harlenskoyi donki Maceya Lesnovskogo 31 travnya 1637 r starannyami S Konyecpolskogo u Brodah buv vidkritij navchalnij zaklad Akademiya Bridska u yakij vikladali profesori Krakivskogo universitetu OcinkaViznanij odnim z najvidatnishih polkovodciv v istoriyi Polshi vidatnim komandirom kinnoti Vmiv chudovo vikoristovuvati avangardni diyi shob strimati i rozbiti voroga na zruchnomu dlya sebe tereni Najkrashim prikladom cogo buli bitvi pid Martinovim Mig zavdyaki bliskavichnim marsham skoncentruvati dekilka grup v odnomu misci i chasi bitva pid Charnim Pid Trsteno pokazav yak zahopiti znenacka voroga na marshi ta znishiti jogo chastinami Pid Martinovom prodemonstruvav yak nalezhit vesti nastupalno oboronnu bitvu opirayuchis na tabir Cinuvav zrostayuchu silu vognepalnoyi zbroyi tomu pragnuv do zbilshennya kilkosti pihoti v koronnij armiyi Prichinivsya do vvedennya dragoniyi Buv garyachim prihilnikom budivnictva vijskovogo flotu Shiroko pidtrimuvav budivnictvo suchasnih zemlyanih fortifikacij gollandskogo zrazka U kinematografiGetman 2015 film ukrayinskogo rezhisera Valeriya YamburskogoPrimitkiUrzednicy centralni i nadworni Polski XIV XVIII wieku za red A Gasiorowski Kornik Biblioteka Kornicka 1992 S 46 220 s ISBN 83 85213 04 X d Track Q6453758d Track Q11686403d Track Q123985090 Urzednicy centralni i nadworni Polski XIV XVIII wieku za red A Gasiorowski Kornik Biblioteka Kornicka 1992 S 43 220 s ISBN 83 85213 04 X d Track Q6453758d Track Q11686403d Track Q123985090 Urzednicy centralni i nadworni Polski XIV XVIII wieku za red A Gasiorowski Kornik Biblioteka Kornicka 1992 S 133 220 s ISBN 83 85213 04 X d Track Q6453758d Track Q11686403d Track Q123985090 Zaporozke kozactvo Rozdil IX Volodimir Golobuckij U starishih ukrayinskih publikaciyah Konyecpolskij Div Grushevskij M Istoriya Ukrayini Rusi T VIII Rozdil II S 7 Krip yakevich I Bogdan Hmelnickij S 16 18 67 73 76 Baracz S Pamiatki jazlowieckie S 94 Rudnickij S Ukrayinski kozaki S 265 Czaplinski W Koniecpolski Stanislaw h Pobog ok 1594 1646 S 523 Maciszewski J Korecki Samuel h Pogonia ok 1586 1622 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow 1968 T XIV 1 zeszyt 60 S 61 pol Shodennik pohodu proti zaporizkih kozakiv V Sherbak uporyadnik avtor peredmovi Koli zemlya stognala K Naukova dumka 1995 S 398 399 ISBN 5 319 01072 9 Izvlechenie iz kozackih lѣtopisej Otdel I Izvѣstiya lѣtopisnye Sbornik materialov dlya istoricheskoj topografii Kieva i ego okrestnostej K tipografiya E Ya Fedorova 1874 S 39 Krip yakevich I Bogdan Hmelnickij S 50 Krip yakevich I Bogdan Hmelnickij S 47 Krip yakevich I Bogdan Hmelnickij S 47 48 Czaplinski W Koniecpolski Stanislaw h Pobog ok 1594 1646 S 525 Czaplinski W Koniecpolski Stanislaw h Pobog ok 1594 1646 S 526 Rusina O Ukrayinski storinki biografiyi Alberta Stanislava Radzivilla S 36 37 Lubomirscy 01 25 travnya 2015 u Wayback Machine pol Baracz S Wolne miasto handlowe Brody S 26 Krip yakevich I Bogdan Hmelnickij S 15 16 Baracz S Wolne miasto handlowe Brody Lwow Drukarnia Zakladu narodowego im Ossolinskich 1865 199 s S 11 pol Rusina O Ukrayinski storinki biografiyi Alberta Stanislava Radzivilla S 33 Bania Z Palac w Podhorcach Rocznik Historii Sztuki 1981 XIII S 102 pol Andrusyak N Minule Buchachchini Buchach i Buchachchina Istorichno memuarnij zbirnik red kolegiya Mihajlo Ostroverha ta inshi Nyu Jork London Parizh Sidnej Toronto NTSh Ukrayinskij arhiv 1972 T XXVII S 35 Baracz S Pamiatki jazlowieckie S 96 Baracz S Rys dziejow ormianskich Tarnopol drukarnia Jozefa Pawlowskiego 1869 S 90 pol Arhiv originalu za 21 veresnya 2014 Procitovano 21 serpnya 2014 Leszniow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1884 T V S 176 pol S 176 pol Kalendar krayeznavchih dat Bridshini na 2017 rik Bridski visti Brodi sichen 2017 3 6 S 4 Trejler filmu Getman DzherelaGajdaj L Istoriya Ukrayini v osobah terminah nazvah i ponyattyah Luck Vezha 2000 Konecpolskij Stanislav Dovidnik z istoriyi Ukrayini Za zag red I Pidkovi R Shusta 2 ge vid doopr i dopovn K Geneza 2001 T 5 S 339 440 ISBN 966 504 179 7 Krip yakevich I P Bogdan Hmelnickij vidannya druge vipravlene i dopovnene Lviv Svit 1990 408 s ISBN 5 11 000889 2 Micik Yu A Konecpolskij Stanislav Enciklopediya istoriyi Ukrayini K Naukova dumka 2008 T 5 S 23 ISBN 978 966 00 0855 4 Pidkova I Shust R redaktori Dovidnik z istoriyi Ukrayini K Geneza 1993 Sikora R Z istoriyi polskih krilatih gusariv K Duh i litera 2012 ISBN 978 966 378 260 7 Rudnickij S Ukrayinski kozaki V Sherbak uporyadnik avtor peredmovi Koli zemlya stognala K Naukova dumka 1995 432 s S 219 279 ISBN 5 319 01072 9 Rusina O Ukrayinski storinki biografiyi Alberta Stanislava Radzivilla Ukrayinskij istorichnij zhurnal K 2014 4 517 lip serp 240 s S 27 49 ISSN 0130 5247 Baracz S Pamiatki jazlowieckie Lwow Drukarnia Zakladu narodowego im Ossolinskich 1862 230 s pol Baracz S Wolne miasto handlowe Brody Lwow Drukarnia zakladu narodowego im Ossolinskich 1865 199 s S 11 36 pol Czaplinski W Koniecpolski Stanislaw h Pobog ok 1594 1646 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1968 T XIII 4 zeszyt 59 S 523 527 pol Koniecpol Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1883 T IV S 330 pol S 330 331 pol Mala Encyklopedia Wojskowa 1967 Wydanie I pol Niesiecki K Korona polska przy zlotej wolnosci starozytnymi wszystkich katedr prowincji i rycerstwa klejnotami Lwow 1738 T 2 761 s S 581 585 pol Podhorodecki L Stanislaw Koniecpolski ok 1592 1646 Warszawa Wydawnictwo Ministerstwa Obrony Narodowej 1978 pol PosilannyaRezidenciya Stanislava Konecpolskogo u Pidgircyah na www zamki kreposti com ua ros Poperednik Kshishtof Ossolinskij Voyevoda sandomirskij 1645 1646 Nastupnik